philosophy

etymology_texts: 源自中古英語 philosophie、古法語 philosophie以及两者词源拉丁語 philosophia，源自古希臘語 φιλοσοφία (philosophía)，源自φίλος (phílos，“爱...的”) + σοφία (sophía，“智慧”)。可作philo- + -sophy分析。取代英语本土词古英語 ūþwitegung。

text: Philosophy is often divided into five major branches: logic, metaphysics, epistemology, ethics and aesthetics.

translation: 哲学常划分为五个主要分支：逻辑、形而上学、认知论、伦理学和美学。

glosses: 哲學 （某领域基本概念的看法、观念）

text: a philosophy of government; a philosophy of education

translation: 执政的哲学；教育的理念

glosses: 一般规则 （一般指道德）

text: As a matter of fact the Enlightment culture was based on a philosophy inspired to an ethical laicism whose aim was to create a better society based on principles such as solidarity, equality of rights and duties, and full freedom.

ref: 2012, Francesca Valensise, From Building Fabric to City Form: Reconstruction in Calabria at end of Eighteenth Century, Gangemi Editore spa, →ISBN, page 8:

glosses: 更广义的非应用科学分支。

glosses: small pica之同義詞 (常用于法语印刷)。

text: – Small pica, or philosophy, she said. It sounds like the title of a novel. With a girl heroine.

ref: 2010, Thomas Wharton, Salamander, Emblem Editions (ISBN 9781551994444)

forms:
philosophie (obsolete alternative)
phylosophie (obsolete alternative)
phylosophy (nonstandard alternative)
philosophies (plural)

ipa: /fɪˈlɒsəfi/

ipa: /fɪˈlɑsəfi/


philosophy

pos: verb

pos_title: 动词

text: Plato hath (in my seeming) loved this manner of Philosophying, Dialogue wise in good earnest, that therby he might more decently place in sundry mouthes the diversity and variation of his owne conceits.

ref: 1603，Michel de Montaigne，第12章，收錄於 John Florio（譯），The Essayes […]，book II，London： […] Val[entine] Simmes for Edward Blount […]，→OCLC：

forms:
philosophie (obsolete alternative)
phylosophie (obsolete alternative)
phylosophy (nonstandard alternative)
philosophies (third-person singular present)
philosophying (present participle)
philosophied (past participle)


phosphorus

pos: noun

pos_title: 名詞

glosses: 磷(化學元素，原子序為15，化學符號為P)

enpr: fŏsʹfərəs

enpr: fŏsʹfrəs

ipa: /ˈfɒsfəɹəs/

ipa: /ˈfɒsfɹəs/

enpr: fäsʹfərəs

ipa: /ˈfɑsfɚəs/

homophone: phosphorous

roman: Phosphorus


pigeon

forms: pigeons (plural)

enpr: pĭjʹən

rhymes: -ɪdʒən

rhymes: -ɪdʒɪn

homophone: pidgin


pigeon

text: Ils cherchent des pigeons faciles à arnaquer.

translation: 他們在找容易被騙的冤大頭。

text: Ne sois pas un pigeon, vérifie bien avant d'acheter quelque chose.

translation: 別當冤大頭，買東西之前一定要仔細檢查。


pillar

glosses: vt. 抢劫，抓住，捉住，发现，染上


pillar

pos_title: 動詞

glosses: pilla 的現在時直陳式


pin

pos: symbol

pos_title: 符號

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示皮阿梅語。


pin

etymology_texts: 繼承自鄂圖曼土耳其語 پین (pin)，借自亞美尼亞語 բույն (buyn，“鳥巢”) 的某種方言形式。

forms:
pini
pinler (plural)


pistol

forms: pistol-pistol (plural)

ipa: /ˈpɪstɔl/

parts: pis tol


piston

forms: pistons (plural)

enpr: pĭs'tən

ipa: /ˈpɪstən/

rhymes: -ɪstən


pit

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示皮塔-皮塔語。


pit

etymology_texts: 派生自泰雅語 piyit。


plasma

glosses:
f. [生]原生质，血浆==葡萄牙語==
血浆


plead

forms:
pleads (third-person singular present)
pleading (present participle)
pleaded (past participle)
pled (past participle)
plead (past participle)

ipa: /ˈpliːd/

rhymes: -iːd

ipa: /ˈpliːdəd/

ipa: /plɛd/


plexus

glosses: (血管，淋巴管，神经等的)丛

ipa: /ˈplɛksəs/

rhymes: -ɛksəs


plump

pos: adj

pos_title: 形容词

etymology_texts: 源自中古英語 plump、plompe，借自中古荷蘭語 plomp或中古低地德語 plump。

glosses: 丰满的，胖嘟嘟的，圆润的

text: a plump baby; plump cheeks

translation: 胖嘟嘟的婴儿，圆鼓鼓的脸

text: The god of wine did his plump clusters bring.

ref: 1651, Thomas Carew, To my friend G. N. from Wrest

text: My ideal is to be idle and to love a plump girl.

ref: 2015, Anton Chekhov, The Life and Genius of Anton Chekhov: Letters, Diary, Reminiscences and Biography: Assorted Collection of Autobiographical Writings of the Renowned Russian Author and Playwright of Uncle Vanya, The Cherry Orchard, The Three Sisters and The Seagull, e-artnow (ISBN 9788026838401)

text: He was a plump little man and we had been walking uphill at a pace—set by him—far too rapid for his short legs. He breathed stertorously, and half the drops which glimmered on his rotund face were not rain but sweat.

ref: 1956, Delano Ames, chapter 23, in Crime out of Mind:

glosses: 直接的，不拐弯抹角的，直言不讳的

text: After the plump statement that the author was at Erceldoune and spake with Thomas.

ref: 1898, George Saintsbury, A Short History of English Literature

forms:
plumper (comparative)
more plump (comparative)
plumpest (superlative)
most plump (superlative)

ipa: /plʌmp/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-plump.wav

rhymes: -ʌmp


plump

text: Her cheeks have plumped.

translation: 他的脸发福了。

glosses: 使...变胖，使...变圆，充满；常与up连用

text: to plump oysters or scallops by placing them in fresh or brackish water

translation: 将牡蛎或扇贝放到淡水或咸水里使其变大

text: to plump a stone into water

translation: 让石头重重地砸在水上

glosses: (及物带 for) 赞成，支持

text: A recent poll by the New York Times found that although most Brazilians plump for arch-rival Argentina as the team they most want to lose, the second-biggest group want Brazil itself to stumble.

ref: 2014, “Brazil in a nutshell”, in The Economist:

forms:
plumps (third-person singular present)
plumping (present participle)
plumped (past participle)


plump

etymology_texts: 源自中古英語 plumpen，与中古荷蘭語 plompen、中古低地德語 plumpen、德語 plumpfen有关。

text: Dulcissa plumps into a chair.

ref: September 24, 1712, The Spectator No. 492, letter from a prude


plump

pos: adv

pos_title: 副词


plump

pos_title: 名词

glosses: 扑通 （重重掉落的声音）

text: As she beheld her, poor Mrs. Mack's heart fluttered up to her mouth, and then dropped with a dreadful plump, into the pit of her stomach.

ref: 1863, Sheridan Le Fanu, The House by the Churchyard:

forms: plumps (plural)


plump

etymology_texts: 源自中古英語 plump。

text: a plump of trees, fowls, or spears


plump

forms:
plumper (strong nominative masculine singular)
plumper (comparative)
am plumpsten (superlative)
am plumpesten (superlative)

ipa: /plʊmp/


plump

forms:
plumpa (genitive singular)
plumpanna (nominative plural)

ipa: /pˠl̪ˠʊmˠpˠ/


plump

glosses: 不礼貌的 （可能非故意）

text: Komikern var kul i början, men när han gjorde sig lustig över utseendet hos killen i publiken blev det plumpt

forms:
plumpare (comparative)
plumpast (superlative)


plural

glosses:
adj. [语法]复数的
m. 复数==葡萄牙語==
复数的


polarization

forms: polarizations (plural)

ipa: /ˌpoʊlərɪˈzeɪʃən/

rhymes: -eɪʃən


pole

ipa: /pəʊl/

ipa: /pɔʊl/

ipa: /poʊl/

ipa: [pʰoʊ̯ɫ]

ipa: [pʰoəɫ]

ipa: /pɔːl/

rhymes: -əʊl

homophone: Pole

roman: poll


poll

glosses: 投票，投票数，民意测验。

forms: polls (plural)

ipa: /pɔl/

homophone: pole

roman: Pole


poll

forms:
polls (third-person singular present)
polling (present participle)
polled (past participle)


pond

forms: ponds (plural)

enpr: pŏnd

ipa: /pɒnd/

rhymes: -ɒnd

enpr: pänd

ipa: /pɑnd/

homophone: pawned


pond

forms:
ponds (third-person singular present)
ponding (present participle)
ponded (past participle)


pore

enpr: pôr

ipa: /pɔɹ/

enpr: pô

ipa: /pɔː/

enpr: pōr

ipa: /po(ː)ɹ/

ipa: /poə/

rhymes: -ɔː(ɹ)

homophone: pour

roman: poor


pore

forms: pore over (canonical)


congee

etymology_texts: 源自晚期中古英語 congie，源自古法語 congié、congiet（现代法語 congé），源自拉丁語 commeātus (“通行许可，批准离开”)，源自commeō (“来和去”)，源自con- + meō (“走，通过”)。比喻义借自法語 congé中的词义演化。

glosses:
批准 ：
准许通行

glosses: 正式免职； 免职；(原意且尤其幽默讽刺地指) 突然离职

text:
So courteous conge both did giue and take,
With right hands plighted, pledges of good will.

ref: 1590，埃德蒙·斯宾塞，「Book II, Canto I」，收錄於 仙后（The Faerie Qveene . […]），London： […] [John Wolfe] for William Ponsonbie，→OCLC：

glosses: 遣散费，散伙费，打发某人离开的钱； 施舍给乞丐的钱

glosses: 屈膝礼，鞠躬等礼貌动作 （原指在离开时做的动作，但后来也指问候、表示服从或尊敬时做的）

text: “My daughter Rebecca, so please your Grace,” answered Isaac, with a low congee, nothing embarrassed by the Prince’s salutation, in which, however, there was at least as much mockery as courtesy.

ref: 1820，沃尔特·司各特，艾凡赫，(please specify |volume=I, II, or III)卷，爱丁堡： […] Archibald Constable and Co.；伦敦：Hurst, Robinson, and Co. […]，→OCLC：

text:
His speech thus spake the Moor, and took his leave,
he and his meiny where the bátels lay:
formal farewells to chief and crews he gave,
exchanging congees with due courtesy.

ref: 1880, Richard Francis Burton, Os Lusíadas, volume I, page 23:

forms:
conge (alternative)
congé (alternative)
congees (plural)

ipa: /ˈkɑnd͡ʒi/

ipa: /ˈkɒndʒiː/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-congee.wav


congee

glosses: 给...前文名词词义代表的事物 (尤指：)

glosses: 给...前文名词词义代表的事物 (尤指：)

glosses:
给...前文名词词义代表的事物 (尤指：)
批准，许可

glosses: 做屈膝礼，鞠躬等礼貌动作； 顺从，遵命；尊敬

forms:
conge (alternative)
congé (alternative)
congees (third-person singular present)
congeeing (present participle)
congeed (past participle)
conjee (alternative)


congee

etymology_texts: 源自泰米爾語 கஞ்சி (kañci)，可能经由葡萄牙語 canje。

forms: congees (plural)

porridge

sense: 中式英语用法


portal

text: Last, but very much not least, are the portals of the Ffestiniog Railway's Moelwyn Tunnel. The tunnel's story itself is well told - it was part of the preservationists' deviation required to get around a reservoir that had flooded the earlier route. But the reason for its inclusion here is that it is probably the most recently constructed, properly architected tunnel portal in Britain.

ref: 2020 August 26, Tim Dunn, “Great railway bores of our time!”, in Rail, pages 48–49:

glosses: 在国际互联网络中充当其他网站入口的门户网站

forms: portals (plural)

ipa: /ˈpɔːtəl/

ipa: /ˈpɔːɹtəl/

ipa: [ˈpʰɔːɹɾɫ̩]

rhymes: -ɔː(ɹ)təl


portal

pos_title: 形容詞

text: the portal vein

translation: 肝門靜脈


portal

forms:
portals (third-person singular present)
portaling
portalling
portaled
portalled


portal

forms: portales (plural)

ipa: /poɾˈtal/

ipa: [poɾˈt̪al]

rhymes: -al


portal

glosses:
portal 陽 或 陰 (陽性和陰性複數 portales)
本詞語需要翻譯為漢語。請協助添加，並移除{{rfdef}}模板。

forms: portales (masculine feminine plural)


porter

ipa: /ˈpɔɹtɚ/

ipa: /ˈpɔːtə/

ipa: /ˈpo(ː)ɹtɚ/

ipa: /ˈpoətə/

rhymes: -ɔː(ɹ)tə(ɹ)


portion

forms: portions (plural)

ipa: /ˈpɔɹʃən/

ipa: /ˈpɔːʃən/

ipa: /ˈpoəɹʃən/

ipa: /ˈpoːɹʃən/

ipa: /ˈpoɹʃən/

rhymes: -ɔː(ɹ)ʃən


portion

forms:
portions (third-person singular present)
portioning (present participle)
portioned (past participle)


positive

glosses: positiv 的原级自然阳性定形。


postal

pos: unknown

glosses:
adj. 邮政的
f. 明信片


posterior

glosses:
adj. 后来的，后面的==葡萄牙語==
后面的；后面的


potassium

etymology_texts: 由英國的化學家漢弗里·戴維在1807年造出，來自potassa + -ium。

forms: potassiums (plural)

enpr: pətăs′ēəm

ipa: /pəˈtæsiəm/

word: potassium aluminum sulfate, potassium aluminium sulphate

word: potassium magnesium chloride hexahydrate


potent

glosses: 有力的；有效力的；有势力的；烈性的

forms:
more potent (comparative)
most potent (superlative)

ipa: /ˈpəʊt(ə)nt/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-potent.wav

enpr: pōtʹnt

ipa: /ˈpoʊt(ə)nt/

ipa: [ˈpʰoʊ̯ʔn̩t]

ipa: [-n̩ʔ]

rhymes: -əʊtənt

parts: po tent


potentiate

glosses: 加强；使更有效力(尤指药物)


pox

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示波拉布語。


pox

etymology_texts: 源自中古英語 pocke的复数形式。见pock。

text: A pox on him, he's a cat still.

ref: c. 1604–1605 (date written), William Shakespeare, “All’s Well, that Ends Well”, in Mr. William Shakespeares Comedies, Histories, & Tragedies […] (First Folio), London: […] Isaac Iaggard, and Ed[ward] Blount, published 1623, →OCLC, [Act IV、scene iii]:

forms: poxes (plural)

ipa: /pɑks/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-pox.wav

rhymes: -ɒks

homophone: pocks


pox

etymology_texts: 源自中古英語 pocke的复数形式。见pock。

text: Jack had a moſt ſcandalous tongue, and perſuaded Peg that all mankind, beſides himſelf, were pox'd by that ſcarlet-faced whore, †Signiora Bubonia. “As for his brother Lord Peter, the tokens were evident on him, blotches, ſcabs, and the corona. […]”

ref: [1750?], Dr. [John] Arbuthnot, “The History of John Bull: Part II, Chapter III”, in The History of John Bull [by Dr. Arbuthnot]. And Poems on ſeveral Occasions by Dr. Jonathan Swift, with Several Miſcellaneous Pieces, by Dr. Swift and Mr. Pope, London: D. Midwinter, A. Tonson, page 60:

forms:
poxes (third-person singular present)
poxing (present participle)
poxed (past participle)


pox

etymology_texts: 源自原始突厥語 *bok (“泥”)。同源词包括土耳其語 bok、撒拉語 boq、楚瓦什語 пӑх (păh)等。

forms:
poxu (definite accusative)
poxlar (plural)

ipa: /poχ/

içinə pox qoymaq

sense: 摧毁，毁掉

poxu çıxmaq

sense: 下地狱，被毁掉

poxunu çıxartmaq

sense: 毁掉

poxa düşmək

sense: 遇到麻烦

pox yemək

sense: 犯严重错误


practitioner

forms: practitioners (plural)

ipa: /pɹækˈtɪʃənə/

ipa: /pɹækˈtɪʃənəɹ/


precious

etymology_texts: 源自中古英語 precious，借自古法語 precios (“珍贵的，昂贵的，宝贝的，至爱的；做作的”)，源自拉丁語 pretiōsus (“珍贵的，昂贵的”)，源自pretium (“价值，价格”)，参见price。

text: People are a good thing, the most precious resource in a rich economy, so the progressive-minded feel. Only misanthropists disagree or the dottier Malthusians who send green-ink tweets deploring any state assistance for child-rearing.

ref: 2013 August 16, Polly Toynbee, “Britain's booming birthrate”, in The Guardian Weekly, volume 189, number 10, page 21:

text: The crown had many precious gemstones.

translation: 那个皇冠上镶着很多昂贵的宝石。

text: My precious daughter is to marry.

translation: 我的宝贝女儿要出嫁了。

text: He spent hours painting the eyes of the portrait, which his fellow artists regarded as a bit precious.

text: Writers are often very precious about their work.

text: Hearing what a struggle it was for her, I began to understand why some people are so precious about being Irish. Being second-generation Irish, she had the option to hide behind her accent. Instead she would thump her fist to defend Irish people from those speaking out against them.

ref: 2016 November 20, Katie Walsh, “Why are Irish people so precious about Irishness?”, in The Irish Times, Dublin: Irish Times Trust, →ISSN, →OCLC, archived from the original on 01 Apr 2023:

text: The course is not precious about overly academic sources, either. ¶ "The students are confused when I tell them to try and trace something down with a quick Wikipedia search, because they've been told not to do it," she [Christina Ladam] said. "Not for research papers, but if you're trying to find out if a site is legitimate or if somebody has a history as a conspiracy theorist and you show them how to follow the page's citation, it's quick and effective, which means it's more likely to be used."

ref: 2021年 2月18日，Charlie Warzel，「Don’t Go Down the Rabbit Hole」，收錄於 The New York Times，New York, N.Y.：紐約時報公司，→ISSN，→OCLC，原始內容存檔自 原始內容，存檔時間 2023年7月27日：

text: It’s all owing to your precious caution that they got hold of it. If you had let me burn it, and taken my word that it was gone, it would have been a heap of ashes behind the fire, instead of being whole and sound, inside of my great-coat.

ref: 1839, Charles Dickens, Nicholas Nickleby:

text: In the abstract, Stuhlbarg’s twinkly-eyed sidekick suggests Joe Pesci in Lethal Weapon 2 by way of late-period Robin Williams with an alien twist, but Stuhlbarg makes a character that easily could have come across as precious into a surprisingly palatable, even charming man.

ref: 2012 May 24, Nathan Rabin, “Film: Reviews: Men In Black 3”, in The Onion AV Club:

text: a precious rascal

translation: 彻头彻尾的流氓

forms:
pretious (obsolete alternative)
more precious (comparative)
most precious (superlative)

audio: LL-Q1860 (eng)-Back ache-precious.wav

rhymes: -ɛʃəs

dear

sense: 昂贵

saccharine

sense: 矫揉造作


precious

text: “It isn't fair, my precious, is it, to ask us what it's got in its nassty little pocketses?”

ref: 1937, J. R. R. Tolkien, The Hobbit:

text: She sat down with the dogs in her lap. "I won't neglect you for any one, will I, my preciouses?"

ref: 1909, Mrs. Teignmouth Shore, The Pride of the Graftons, page 57:

forms:
pretious (obsolete alternative)
preciouses (plural)


precious

glosses: 非常 （语气加强，参见用法说明）

text: There is precious little we can do.

translation: 我们束手无策。

text: Precious few pictures of him exist.

translation: 拍他的照片很少。

forms: pretious (obsolete alternative)

notes: 通常前接于few和little，用于slight、small、scant相当少见。且无论如何均用于修饰与“少，小，稀少”有关的词。


precipitation

ipa: /pɹɪˌsɪpɪˈteɪʃən/


precursor

text: The GNU Privacy Handbook - Symmetric ciphers…The Bombes were not general-purpose computers but were precursors to modern-day computers.

forms: precursors (plural)

ipa: /ˈpɹiːˌkɜɹ.səɹ/

ipa: /pɹɨˈkɜɹ.səɹ/


predisposition

glosses: 倾向；素质；易罹病的素质


predominant

glosses: 占优势的；主要的；流行的；显著的


prejudice

etymology_texts: 來自中古英語 prejudice，來自古法語 prejudice，來自拉丁語 praeiūdicium (“前例，前判；傷害，損害”)，來自prae- (“之前”) + iūdicium (“審判”)。

text: Though often misled by prejudice and passion, he was emphatically an honest man.

ref: 1849–1861, Thomas Babington Macaulay, chapter 7, in The History of England from the Accession of James the Second, volume (please specify |volume=I to V), London: Longman, Brown, Green, and Longmans, →OCLC:

text: I am free of all prejudices. I hate everyone equally.

translation: 我不帶任何歧視。我平等地恨每一個人。

text: […] the first did in the forepart sit, / That nought mote hinder his quicke preiudize: / He had a sharpe foresight, and working wit […]

ref: 1590，埃德蒙·斯宾塞，「Book II, Canto IX」，收錄於 仙后（The Faerie Qveene . […]），London： […] [John Wolfe] for William Ponsonbie，→OCLC：

text: We both of us happen’d to know, as well as the Stationer, that Riddlesden the Attorney, was a very Knave. He had half ruin’d Miss Read’s Father by drawing him in to be bound for him. By his Letter it appear’d, there was a secret Scheme on foot to the Prejudice of Hamilton, (Suppos’d to be then coming over with us,) and that Keith was concern’d in it with Riddlesden. [...]

ref: 1793, Benjamin Franklin, The Autobiography of Benjamin Franklin, §20:

text: for no injury is thereby done to any one, no prejudice to another man's goods

ref: 1702, W. Popple (translator), John Locke, A Letter concerning Toleration […]

forms:
præjudice (obsolete alternative)
p͛judice (alternative)
prejudices (plural)

ipa: /ˈpɹɛd͡ʒədɪs/

parts: prej u dice


prejudice

glosses: 對（某人的地位、機會等）產生負面影響

glosses: 引起偏見；使人的思想產生偏差

forms:
præjudice (obsolete alternative)
p͛judice (alternative)
prejudices (third-person singular present)
prejudicing (present participle)
prejudiced (past participle)

ipa: /ˈpɹɛd͡ʒədɪs/


prejudice

forms:
præjudice (obsolete alternative)
p͛judice (alternative)

ipa: /ˈpɹɛd͡ʒədɪs/


prejudice

forms:
prejudices
prejudice (nominative singular)
prejudices (nominative plural)


prelude

etymology_texts: 源自中古法語 prélude (“测试性地演奏乐器”)，源自中世紀拉丁語 preludium，源自拉丁語 praelūdere。

date: 自17世纪50年代

glosses: （默认导入的）标准库或标准函数

text: In the same way that Rust has a general prelude that brings certain types and functions into scope automatically, the std::io module has its own prelude of common types and functions you'll need when working with I/O.

ref: 2018, Steve Klabnik, Carol Nichols, The Rust Programming Language, No Starch Press, →ISBN, page 232:

text: Swimmings of the head and intestinal pains seemed the prelude of dissolution.

ref: 1869, William Chambers, Robert Chambers, Chambers's Miscellany of Instructive & Entertaining Tracts (page 2)

text: On the other hand, the nationalitarian phenomenon is one in which the struggle against the imperialist powers of occupation has as its object, beyond the clearing of the national territory, the independence and sovereignty of the national State, uprooting in depth the positions of the ex-colonial power— the reconquest of the power of decision in all domains of national life, the prelude to that reconquest of identity which is at the heart of the renaissance undertaken on the basis of fundamental national demands, and ceaselessly contested, by every means available, on every level, and notably on the internal level'.

ref: 1981, Anouar Abdel-Malek, Social Dialectics: Nation and Revolution, page 13:

forms:
prælude (alternative)
preludes (plural)

ipa: /ˈpɹɛl(j)uːd/

ipa: /ˈpɹiːluːd/

ipa: /ˈpɹeɪl(j)uːd/

preface

sense: 序章，序幕

intrada

sense: 序曲，前奏曲


prelude

glosses: 将...作为序曲、序章等引入

text: We are preluding too largely, and must come at once to the point.

ref: 1829, Francis Jeffrey, "Heman's Poems", in The Edinburgh Review October 1829

forms:
prælude (alternative)
preludes (third-person singular present)
preluding (present participle)
preluded (past participle)


prelude

glosses: preludere 的第三人稱單數現在時直陳式


premise

forms: premises (plural)

enpr: prĕ'mĭs

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-premise.wav


premise

forms:
premises (third-person singular present)
premising (present participle)
premised (past participle)


premise

glosses: premettere 的第三人稱單數先過去時


preponderance

glosses: （数量上的）优势；大量，很多，众多

text: [S]trong proofs are at hand to shew, that in the Irish people there is a large admixture, if not an overwhelming praeponderance, of Iberian elements.

ref: 1857, R[obert] Harries Jones, “Part the Second”, in The Japhetic Races. A Historical and Ethnological Inquiry into the Consanguinity of Various European Races. […], Göttingen: Printed at the University Press by W. Fr. Kaestner, →OCLC, section II, page 36:

text: Is there a preponderance of female protagonists in commercial fiction, and if so, what does it mean?

ref: 1997 August 17, Patricia Holt, “Just add sand; trash fiction for end-of-the summer beach reading”, in San Francisco Chronicle, San Francisco, Calif.: Hearst Communications, →ISSN, →OCLC, page 1:

text: Subtle, institutional discrimination was evident in the preponderance of blacks and underprivileged whites fighting the war.

ref: 2000 April 17, Paul Van Slambrouck, “California’s brightest star is, well, gray”, in The Christian Science Monitor, Boston, Mass.: Christian Science Publishing Society, →ISSN, →OCLC:

glosses: （影响力、实力、质量上的）优势，优越性

text: In a few weeks he [William III of England] had changed the relative position of all the states in Europe, and had restored the equilibrium which the preponderance of one power had destroyed.

ref: 1851, Thomas Babington Macaulay, chapter XI, in The History of England from the Accession of James the Second, volume III, London: Longman, Brown, Green, and Longmans, →OCLC, page 49:

text: But even less disgruntled observers have insisted that pain and unpleasure are more common in dreams than pleasure: for instance, Scholz (1893, 57), Volkelt (1875, 80), and others. Indeed two ladies, Florence Hallam and Sarah Weed (1896, 499), have actually given statistical expression, based on a study of their own dreams, to the preponderance of unpleasure in dreaming.

ref: 1953, Sigmund Freud, “Distortion in Dreams”, in James Strachey, transl., The Interpretation of Dreams (First Part) (The Standard Edition of the Complete Psychological Works of Sigmund Freud), volume IV, London: The Hogarth Press and the Institute of Psycho-Analysis, published 1971, →ISBN, page 134:

forms:
preponderances (plural)
praeponderance (alternative)
præponderance (alternative)

ipa: /pɹɪˈpɒndəɹəns/

ipa: /pɹɪˈpɒndɹəns/

ipa: /pɹəˈpɑndəɹəns/

ipa: /pɹəˈpɑndɹəns/

preponderancy

sense: 大的重量，沉重

preponderancy

sense: （数量上的）优势；大量，很多，众多

preponderancy

sense: （影响力、实力、质量上的）优势，优越性

preponderation

sense: （影响力、实力、质量上的）优势，优越性

parts: pre pon der ance


preside

forms:
presides (third-person singular present)
presiding (present participle)
presided (past participle)

rhymes: -aɪd


presidency

glosses: 舉凡稱為「president」的職務（職位、任期）

glosses: 過去英屬印度以馬德拉斯、孟買、孟加拉三大省劃分的統轄區

glosses: (美式) 指直屬總統組織

forms:
presidence (obsolete alternative)
presidencies (plural)

ipa: /ˈpɹɛzɪdənsi/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-presidency.wav


pretend

forms:
pretends (third-person singular present)
pretending (present participle)
pretended (past participle)

ipa: /pɹəˈtɛnd/

ipa: /pɹiˈtɛnd/

ipa: /pɹɪˈtɛnd/

rhymes: -ɛnd

parts: pre tend


priest

glosses: 天主教的教士、神父、牧師

forms: priests (plural)

ipa: /ˈpɹiːst/

ipa: [ˈpɹ̥iːst]

rhymes: -iːst


prince

forms: princes (plural)

enpr: prĭns

ipa: /pɹɪns/

rhymes: -ɪns

homophone: prints


princess

forms: princesses (plural)

ipa: /pɹɪnˈsɛs/

ipa: /ˈpɹɪnsɛs/

ipa: /ˈpɹɪnsɪs/


priority

ipa: /pɹaɪˈɒɹɨti/

enpr: prī-ôrʹĭ-tē

ipa: /pɹaɪˈɔɹɪ̈ti/

rhymes: -ɒɹɪti

parts: pri or i ty


prism

etymology_texts: 派生自拉丁語 prisma。

forms: prisms (plural)

ipa: /ˈpɹɪzəm/

ipa: [pʰɹ̠̊ɪzm̩]

rhymes: -ɪzəm


privilege

glosses: 优惠；特许；特许权；特权

ipa: /ˈpɹɪv(ɪ)lɪdʒ/

parts: priv i lege

parts: privi lege


probe

ipa: /pɹəʊb/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-probe.wav

ipa: /pɹoʊb/

rhymes: -əʊb


procession

etymology_texts: 源自中古英語 processioun，借自古法語 pourciession，源自拉丁語 prōcessiō (“行进，前进；（晚期拉丁语）宗教队伍”)，源自prōcēdere，prōcessus (“前行，前进”)的过去分词，详见proceed。

text: From whence it came to pass in the primitive times , that the Latin fathers taught expressly the procession of the Spirit from the Father and the Son

glosses: 行列，队伍，队列；游行队伍

text: a procession of mourners

translation: 送葬队伍

text: the Lord Mayor's procession

text: The final fifty miles of the race was a procession with little change in the relative positions of the cars […]

ref: 1914, Westways (volume 6, page 7)

glosses: 一系列按顺序的事件，发生的事

text:
In many a form I see thee oft
In myriad manners are thy praises told
In old processions carved on Grecian urns

ref: 1894, Orby Shipley, Carmina Mariana:

text: Before he closed and opened his eyes, the bails on the wicket behind Johnny Masih were shattered. That was the beginning of a procession. The second ball clean bowled the batsman. The third ball was a catch for the wicketkeeper.

ref: 2012, K. L. Mohana Varma, Cricket-Indo: The Story of an Indo-Pak One-Day Cricket Turf War, page 205:

text: Scotland moved nicely to 45 without loss before I took the first wicket and then it became a procession.

ref: 2015, Steve Dolman, Edwin Smith: A Life in Derbyshire Cricket, page 36:

forms: processions (plural)

ipa: /pɹəˈsɛʃən/

parts: pro ces sion


procession

text: To procession the lands of such persons as desire it.

ref: 1856, Alexander Mansfield Burrill, A Law Dictionary and Glossary, PROCESSIONING:

forms:
processions (third-person singular present)
processioning (present participle)
processioned (past participle)


proclamation

glosses: 宣布,公布,声明,公告;宣告

forms: proclamations (plural)

ipa: /ˌpɹɑkləˈmeɪʃən/

ipa: /ˌpɹɒkləˈmeɪʃən/

rhymes: -eɪʃən

parts: proc la ma tion


prognosis

ipa: /pɹɒɡˈnəʊsɪs/

ipa: /pɹɑɡˈnoʊsɪs/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-prognosis.wav


progressive

etymology_texts: 源自中古法語 progressif，源自拉丁語 prōgressīvus，源自 prōgredior (完成分詞詞幹：prōgress-) + -īvus。替代古英語 forþgenġe。

glosses: 进步的；前进的；渐进酡：进行性的

forms:
prog. (abbreviation alternative)
more progressive (comparative)
most progressive (superlative)

ipa: /pɹəˈɡɹɛsɪv/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-progressive.wav

ipa: /pɹəˈɡɹɛsɪv/

ipa: /pɹoʊ-/

rhymes: -ɛsɪv

parts: pro gress ive


progressive

forms:
prog. (abbreviation alternative)
progressives (plural)

ipa: /pɹəˈɡɹɛsɪv/

ipa: /pɹəˈɡɹɛsɪv/


projection

ipa: /pɹəˈdʒɛkʃən/

rhymes: -ɛkʃən


prominent

forms:
more prominent (comparative)
most prominent (superlative)

ipa: /ˈpɹɑmɪnənt/

ipa: /ˈpɹɒmɪnənt/

parts: prom i nent


proportion

ipa: /pɹəˈpɔɹʃən/

ipa: /pɹəˈpɔːʃən/

ipa: /pɹəˈpo(ː)ɹʃən/

ipa: /pɹəˈpoəʃən/

parts: pro por tion


proportional

glosses:
相称的；成比例的
* 正體: 比例[電子計算機]


proposal

glosses:
提议，建议；推荐；打算
propos + al

ipa: /pɹəˈpoʊzəl/

ipa: /pɹəˈpəʊzəl/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-I learned some phrases-proposal.wav


prospect

etymology_texts: 來自拉丁語 prospectus, prospicere (“展望”)，來自pro (“之前”) + specere、spicere (“看”).

forms: prospects (plural)

ipa: /ˈpɹɒspɛkt/

enpr: präsʹpĕkt

ipa: /ˈpɹɑspɛkt/

enpr: prə-spĕktʹ

ipa: /pɹəˈspɛkt/

rhymes: -ɛkt

parts: pros pect


prospect

forms:
prospects (third-person singular present)
prospecting (present participle)
prospected (past participle)


prostate

etymology_texts: 源自中古法語 prostate，源自中世紀拉丁語 prostata，源自古希臘語 προστάτης (prostátēs，“站在前面的人，守衛”)。

forms: prostates (plural)

ipa: /ˈpɹɒsteɪt/

prostate gland

sense: 前列腺，攝護腺

प्रोस्टेट

roman: prosṭeṭ

parts: pros tate


prostate

forms:
more prostate (comparative)
most prostate (superlative)

ipa: /pɹəʊˈsteɪt/

parts: pro state


prostate

glosses: prōstō 的第二人稱複數現在時主動態命令式

forms: prōstāte (canonical)


prototype

forms: prototypes (plural)

ipa: /ˈpɹəʊtətaɪp/

ipa: /ˈpɹoʊtəˌtaɪp/

parts: pro to type


prototype

forms:
prototypes (third-person singular present)
prototyping (present participle)
prototyped (past participle)


proverb

forms: proverbs (plural)

ipa: /ˈpɹɒvɜːb/

ipa: /ˈpɹɑːvɝːb/


proverb

forms:
proverbs (third-person singular present)
proverbing (present participle)
proverbed (past participle)


provincial

glosses:
adj. 省的，州的==葡萄牙語==
省的


proximate

glosses: 贴近的；近似的；即将到来的


prodent

glosses: 谨慎的；慎重的；精明的；节俭的


purification

ipa: /ˌpjʊəɹɪfɪˈkeɪʃən/


quarantine

glosses: 《圣经》中描述的耶稣禁食40天时所在的沙漠。

forms: quarantines (plural)


quarantine

etymology_texts: < 意大利語 quarantina （“四十”） < quarantina giorni （“四十天”）（四十天是当时威尼斯人为了消除鼠疫而将来港船只隔离的时间）< quaranta （“四十”） < 拉丁語 quadraginta （“四十”）。

glosses: （为防传染的）隔离期，检疫


quarantine

glosses: （对动物或人）进行检疫，隔离

forms:
quarantines (third-person singular present)
quarantining (present participle)
quarantined (past participle)


quartz

etymology_texts: 借自德語 Quarz，源自中古高地德語 quarz、twarc，源自某種西斯拉夫語支的語言（比較波蘭語 twardy (“硬的”)、捷克語 tvrdý (“硬的”)），源自原始斯拉夫語 *tvьrdъ。

text: The telescope and collimator have each an object-glass consisting of a single lens of quartz 1½ inch diameter and a focal length of 18½ inches for the sodium yellow light, but not more than 16 inches for the highest rays measured.

translation: 望遠鏡和準直器各有一個物鏡，由直徑1.5英寸的石英單透鏡組成，鈉黃光的焦距為18.5英寸，但測量的最高光線的焦距不超過16英寸。

ref: 1883，George Downing Liveing，James Dewar，「On the Ultra-Violet Spectra of the Elements」，收錄於 Philosophical Transactions of the Royal Society，174卷，Barrison and Sons，「part I」，188頁：

text: Subsequently, the old Malay brought him the present specimen in a state of torpidity, telling him he had found it in a cavity of the quartz reef.

ref: 1892 April 23, Armiger Barczinsky, “The Golden Snail”, in Sylvanus Urban (pseudonym of Edward Cave), editor, The Gentleman's Magazine, volume 272, page 331:

text: My meat eats me. Who waits at the gate? / Mother of quartz, your words writhe into my ear. / Renew the light, lewd whisper.

ref: 1948, Theodore Roethke, “The Shape of the Fire”, in The Lost Son and Other Poems:

forms: quartzes (plural)

ipa: /k(w)ɔːts/

ipa: /k(w)ɔɹts/

rhymes: -ɔːts

rhymes: -ɔɹts

homophone: courts

homophone: quarts


quartz

etymology_texts: 借自德語 Quarz，源自某種西斯拉夫語支的語言，源自原始斯拉夫語 *tvьrdъ (“硬的”)。

ipa: /kwaʁts/

cristal de roche

sense: 石英


quote

glosses:
* [正:自由軟體]引號
* [简:自由软体]引号
* 正體: 引用；報價[電子計算機]


rabies

etymology_texts: 古典借詞，源自拉丁語 rabiēs (“狂暴，瘋狂”)。英語 rage 的同源對似詞。

rhymes: -eɪbiːz

hydrophobia

sense: 狂犬病


rabies

forms:
rabiēs (canonical)
rabiēī (genitive)


rabies

glosses: rabiar 的第二人稱單數現在時虛擬式


небо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *nebo。

forms:
nebo (romanization)
неба (plural)
небесен (relational adjective)
ⱀⰵⰱⱁ (alternative)

ipa: [ˈnɛbɔ]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-небо.wav


небо

forms: nebo (romanization)

небесьнъ

roman: nebesĭnŭ

небесьскъ

roman: nebesĭskŭ


небо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *nȅbo。

нёба

roman: njóba

sense: 顎

нёбо

roman: njóbo

не́бо

roman: nébo

sense: 天空，天堂

parts: не бо


небо

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 небо (nebo)，來自原始斯拉夫語 *nebo。俄語 нёбо (njóbo) 的同源對似詞，其繼承自東斯拉夫語形式。

text: на не́бе

translation: 在空中

roman: na nébe

text: копти́ть не́бо

translation: 虛度人生

literal_meaning: 把天空熏黑

roman: koptítʹ nébo

text: О́тче наш, су́щий на небеса́х!

translation: 我们在天上的父！

roman: Ótče naš, súščij na nebesáx!

text: ме́жду не́бом и землёй

translation: 天地之間；在不確定的情況下

roman: méždu nébom i zemljój

text: как не́бо и земля́ / отлича́ться как не́бо от земли́

translation: 天壤之別

roman: kak nébo i zemljá / otličátʹsja kak nébo ot zemlí

text: быть на седьмо́м не́бе

translation: 處於極樂之中

literal_meaning: 在第七層天堂上

roman: bytʹ na sedʹmóm nébe

text: превозноси́ть до небе́с

translation: 大肆讚揚，捧上天

roman: prevoznosítʹ do nebés

text: попа́сть па́льцем в не́бо

translation: 離譜，大錯特錯

roman: popástʹ pálʹcem v nébo

text: под откры́тым не́бом

translation: 在露天下

roman: pod otkrýtym nébom

text: с не́ба свали́ться

translation: 意外出現，出乎意料

roman: s néba svalítʹsja

forms:
не́бо (canonical)
nébo (romanization)
не́ба (genitive)
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)
небе́сный (relational adjective)

ipa: [ˈnʲebə]

небе́сный

roman: nebésnyj

небожи́тель

roman: nebožítelʹ

небосво́д

roman: nebosvód

Поднебе́сная

roman: Podnebésnaja


небо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *nebo。

forms:
не̏бо (canonical)
nȅbo (romanization)


небо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *nebo。

forms:
не́бо (canonical)
nébo (romanization)
не́ба (genitive)
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)

notes: 複數形式主要用於詩歌或高語域當中，日常口語不使用。


быт

forms:
byt (romanization)
бы́та (genitive)

ipa: [bɨt]

rhymes: -ɨt

бытово́й

roman: bytovój

бы́тность

roman: býtnostʹ


быт

forms:
bıt (romanization)
бытты (definite accusative)
быттар (plural)

ipa: [pɯt]

быттаар

roman: bıttaar

быттыг

roman: bıttıg


быт

etymology_texts: 繼承自原始突厥語 *bït，與土耳其語 bit (“蝨子”)。

forms: bıt (romanization)


тихий

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 тихъ (tixŭ)，來自原始斯拉夫語 *tixъ。

text: ти́хий Дон

translation: 寧靜的頓河

roman: tíxij Don

text: ти́хая за́водь

translation: 平靜的死水

roman: tíxaja závodʹ

forms:
ти́хій (alternative)
ти́хий (canonical)
tíxij (romanization)
(по)ти́ше (comparative)
(наи)тиша́йший (superlative)
ти́хо (adverbial)
тишина́ (abstract-noun)

ipa: [ˈtʲixʲɪj]

Ти́хий океа́н

roman: Tíxij okeán

ти́хой са́пой

roman: tíxoj sápoj

затиха́ть

roman: zatixátʹ

стиха́ть

roman: stixátʹ

тишина́

roman: tišiná

тихо́ня

roman: tixónja


тихий

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tixъ。

forms:
ти́хий (canonical)
týxyj (romanization)
тихі́ший (comparative)
ти́хший (comparative)
найтихі́ший (superlative)
найти́хший (superlative)
ти́хо (adverbial)

ipa: [ˈtɪxei̯]

тихе́нький

roman: tyxénʹkyj

тихе́сенький

roman: tyxésenʹkyj

гучни́й

roman: halaslývyj

sense: 安靜的，平靜的


дядя

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 дѣдѩ (dědję)，同化自古東斯拉夫語 дѣдъ (dědŭ)（嬰兒語）。代替了俄語 уй (uj)和стрый (stryj)，分別是斯拉夫語族中對舅舅（母系）和叔伯（父系）的常見稱呼。

forms:
дя́дя (canonical)
djádja (romanization)
дя́ди (genitive)
дя́ди (nominative plural)
дядья́ (nominative plural)
дя́дей (genitive plural)
дядьёв (genitive plural)
дя́денька (diminutive)
дя́дюшка (diminutive)
дя́дька (derogatory)
дя́дя (canonical)
djádja (romanization)
дя́ди (genitive)
дя́ди (nominative plural)
дя́дей (genitive plural)
дя́денька (diminutive)
дя́дюшка (diminutive)
дя́дечка (diminutive)
дя́дька (derogatory)

ipa: [ˈdʲædʲə]

дя́денька

roman: djádʹka

sense: 叔叔，伯伯，舅舅

ձյաձ

roman: jyaj

ձյաձյա

roman: jyajya

ձաձա

roman: jaja

дядь

roman: ďaď


дядя

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 дѣдѩ (dědję)，同化自古東斯拉夫語 дѣдъ (dědŭ)（嬰兒語；對照дід (did)）。代替了烏克蘭語 стрий (stryj，“叔叔，伯伯”，現為方言)同源的俄語 уй (uj，“舅舅”，棄用)。

forms:
дя́дя (canonical)
djádja (romanization)
дя́ді (genitive)
дяді́ (nominative plural)
дядь (genitive plural)
дяді́в (genitive plural)

ipa: [ˈdʲadʲɐ]

дя́дьо

roman: djádʹo

дя́дько

roman: djádʹko


вата

etymology_texts: 與鄂溫語 ота (ota)同族。

forms: vata (romanization)


вата

glosses: 吸水棉，脫脂棉，填塞物，棉絮

text: на ва́те

translation: 用棉填充的

roman: na váte

text: пальто́ на ва́те

translation: 棉大衣

roman: palʹtó na váte

forms:
ва́та (canonical)
váta (romanization)
ва́ты (genitive)
ва́ты (nominative plural)
ват (genitive plural)
ва́тный (relational adjective)
ва́тка (diminutive)

ipa: [ˈvatə]

ватин

roman: vatin

ва́тник

roman: vátnik

са́харная ва́та

roman: sáxarnaja váta

ва̄та

roman: vāta

баата

roman: baata


вата

etymology_texts: 源自德語 Watte，來自荷蘭語 watten，來自法語 ouate，起源不明。

forms:
ва̏та (canonical)
vȁta (romanization)


вата

glosses: 吸水棉花，脫脂棉，填塞物

forms:
ва́та (canonical)
váta (romanization)
ва́ти (genitive)
ва́ти (nominative plural)
ват (genitive plural)

ipa: [ˈʋatɐ]


факт

forms:
fakt (romanization)
фа́кта (genitive)
фа́кты (nominative plural)
фа́ктаў (genitive plural)

ipa: [fakt]


факт

forms: fakt (romanization)

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-факт.wav

rhymes: -akt


факт

etymology_texts: 源自俄語 факт (fakt)，來自拉丁語 factus。

фактілік

roman: faktılık


факт

forms:
fakt (romanization)
факти (plural)
фактички (relational adjective)
фактъ (alternative)


факт

forms:
fakt (romanization)
фа́кта (genitive)
фа́кты (nominative plural)
фа́ктов (genitive plural)
факти́ческий (relational adjective)
фа̏кат (alternative)

факти́ческий

roman: faktíčeskij

факти́чески

roman: faktíčeski


факт

forms:
фа̏кт (canonical)
fȁkt (romanization)

ipa: /fâkt/


факт

forms:
fakt (romanization)
фа́кту (genitive)
фа́кти (nominative plural)
фа́ктів (genitive plural)


вон

etymology_texts: 與王 (wáng)同源。

forms: von (romanization)


вон

etymology_texts: 與忘 (wàng)同源。


вон

etymology_texts:
繼承自原始彼爾姆語 *ȯn，可能來自原始烏拉爾語 *uδɜ-mɜ。與芬蘭語 uudin、東漢特語 оләв (oləw)等同源。
彼爾姆語支同源詞有烏得穆爾特語 ын (yn)、彼爾姆科米語 ӧн (ön)。

ipa: /ˈʋon/

ipa: [ˈʋo̞n]


вон

pos_title: 副詞

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vъnъ。

ipa: [vɔn]


вон

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 вънъ (vŭnŭ)，來自原始斯拉夫語 *vъnъ。與方言во́нки (vónki，“出去”)、古教會斯拉夫語 вънъ (vŭnŭ，“出去”)、烏克蘭語 во́нка (vónka，“出去”)、保加利亞語 вън (vǎn，“出去”) (亦въ́нка (vǎ́nka))、塞爾維亞-克羅地亞語 ва̏н (“出去”)、斯洛文尼亞語 vèn (“出去”) (標調寫法)、捷克語 ven (“出去”)、斯洛伐克語 von (“出去”)、古波蘭語 wen (“出去”)、上索布語 won (“出去”)、下索布語 wen (“出去”)等同源。參見вне (vne)。

text: Вон та́м

translation: 那邊

roman: Von tám

text: Он вы́шел вон.

translation: 他出去了。

roman: On výšel von.

ipa: [von]

rhymes: -on


вон

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

text: пошёл вон!

translation: 滾開！

roman: pošól von!

text: вон (оно́) что!

translation: 你別說了！

roman: von (onó) što!

forms:
вон! (canonical)
von! (romanization)

вне

roman: vne


вон

glosses: во́на (vóna) 的屬格複數


фото

etymology_texts: 源自俄語 фо́то (fóto)。

text: фото аппарат

translation: 照相機

roman: foto apparat

forms:
foto (romanization)
ᠹᠣᠲᠣ

ipa: /fɔtʰɔˑ/

ipa: /pʰɔtʰɔˑ/

гэрэл зураг

roman: gerel zurag

sense: 相片，照片


фото

etymology_texts: фотогра́фия (fotográfija)的縮寫

forms:
фо́то (canonical)
fóto (romanization)

ipa: [ˈfotə]

фотогра́фия

roman: snímok

фотогра́фия

roman: fotográfija

фо́тка

roman: fótka

фотоаппара́т

roman: fotoapparát

фо́тик

roman: fótik

фотографи́ческий

roman: fotografíčeskij

фотографи́чески

roman: fotografíčeski

фото

roman: foto


сам

pos: pron

pos_title: 代詞

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。

glosses: 自己：(я...) 我自己，(ты...) 你自己，(ён...) 他自己，(яна...) 她自己，(яно...) 牠自己，(мы...) 我們自己，(вы...) 你們自己，(яны...) 他們自己

forms: sam (romanization)

ipa: [sam]


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。

text: на сами́я край

translation: 到最後

roman: na samíja kraj

text: сама́та жена́ дойде́

translation: 這女人她到最後來了

roman: samáta žená dojdé

само-

roman: samo-

sense: 自己；自我；自動

са́мец

roman: sámec

sense: 獨來獨往的人

сами́чък

roman: samíčǎk

sense: 單獨，獨自

самота́

roman: samotá

sense: 孤獨，寂寞

само́тен

roman: samóten

sense: 孤獨


сам

etymology_texts: 來自原始蒙古語 *sam，對照蒙古語 сам (sam)、布里亞特語 һам (ham)、東鄉語 san。


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。

forms:
sam (romanization)
посам (comparative)
најсам (superlative)
самичок (diminutive)
самотија (abstract-noun)


сам

etymology_texts: 來自原始烏拉爾語 *śilmä (“眼”)。與包括漢特語組、匈牙利語 szem、芬蘭語 silmä和愛沙尼亞語 silm等同源。


сам

etymology_texts: 來自原始蒙古語 *sam，對照布里亞特語 һам (ham)、卡爾梅克衛拉特語 сам (sam)、東鄉語 san。

forms:
sam (romanization)
ᠰᠠᠮ
самнууд (definite plural)
самъ (alternative)

ipa: /sam/

самнах

roman: samnax

sense: 梳


сам

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *samъ。

text: Я сам э́то ви́дел

translation: 我親眼所見。

roman: Ja sam éto vídel

text: Само́ госуда́рство так реши́ло

translation: 國家本身已如此決定。

roman: Samó gosudárstvo tak rešílo

forms:
sam (romanization)
само́ (neuter)
сама́ (feminine)
са́ми (plural)

са́мый

roman: sámyj

себя́

roman: sebjá

себе́

roman: sebé

собо́й

roman: sobój

сам

roman: sam


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。

forms:
са̑м (canonical)
sȃm (romanization)
са̑мӣ


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *(j)esmь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *esmi，來自原始印歐語 *h₁es-。

glosses: би̏ти 的第一人稱單數現在時後接形

text: Ту сам.

translation: 我在這裡。

forms:
са̏м (canonical)
sȁm (romanization)


сам

etymology_texts: 源自俄語 сам (sam)。

text: Титтэ сам иҥдьэҥитэй, - мони.

translation: 他們會自己縫製， - 他說。

roman: Titte sam iŋdʹeŋitej, - moni.

ref: 2007，M. I. Turpanova，Раньше, когда мы были маленькие [過去我們年少時]：

ipa: /ˈsam/


сам

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *samъ。

glosses: 自己：(я сам, сама́) 我自己、(ти сам, сама́) 你自己、(він сам) 他自己、(вона́ сама́) 她自己、(воно́ само́) 它自己、(ми сами́, самі́) 我們自己、(ви сами́, самі́) 你們自己、(вони́ сами́, самі́) 他們自己


соль

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *solь。

forms:
solʹ (romanization)
со́ля (genitive)
со́лі (nominative plural)
со́ляў (genitive plural)

ipa: [solʲ]


соль

etymology_texts: 來自，來自、*séh₂ls。

forms:
solĭ (romanization)
sol (alternative)


соль

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 соль (solĭ)，來自原始斯拉夫語 *sȍlь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *sāˀlis，來自原始印歐語 *séh₂ls。與俄語 соль (solʹ)、古捷克語 sól同源。

forms: solʹ (romanization)

соль

roman: solʹ

суль

roman: sulʹ

сіль

roman: silʹ


соль

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *solь，來自原始印歐語 *séh₂l-、*séh₂ls。與包括梵語 सलिल (salila)、古希臘語 ἅλς (háls)、亞美尼亞語 աղ (aġ)、拉丁語 sāl、古英語 sealt（英語 salt）同源。

forms:
solʹ (romanization)
со́ли (genitive)
со́ли (nominative plural)
соле́й (genitive plural)
соляно́й (relational adjective)
солево́й (relational adjective)
сольца́ (diminutive)

соли́ть

roman: solítʹ

соле́ние

roman: solénije

соле́нье

roman: solénʹje

солёный

roman: soljónyj

со́лоно

roman: sólono

солонова́тый

roman: solonovátyj

солоне́ц

roman: solonéc

соло́нка

roman: solónka

солева́рня

roman: solevárnja

солева́рница

roman: solevárnica

солони́на

roman: solonína

солонча́к

roman: solončák

засо́лка

roman: zasólka

посо́л

roman: posól

рассо́л

roman: rassól


соль

text: со́ль дие́з

translation: 升G

roman: sólʹ dijéz/diéz

text: со́ль бемо́ль

translation: 降G

roman: sólʹ bemólʹ


соль

etymology_texts: 借自西班牙語 sol (“太陽”)，其本身來自拉丁語 sol (“太陽”)。

forms:
solʹ (romanization)
со́ля (genitive)
со́ли (nominative plural)
со́лей (genitive plural)


суп

forms:
супъ (alternative)
sup (romanization)
су́па (genitive)
супы́ (nominative plural)
супо́в (genitive plural)
супово́й (relational adjective)
су́пчик (diminutive)
супе́ц (diminutive)

ipa: [sup]

rhymes: -up

похлёбка

roman: poxljóbka

sense: 湯

су́пница

roman: súpnica


суп

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *sǫpъ。

forms:
су̏п (canonical)
sȕp (romanization)

ipa: /sûp/

лѐшина̄р

sense: 禿鷲


суп

forms:
sup (romanization)
су́пу (genitive)
супи́ (nominative plural)
супі́в (genitive plural)
супови́й (relational adjective)
су́пчик (diminutive)

ю́шка

roman: júška

борщ

roman: boršč


сын

text: Уцыр мэсы

translation: 植物在燃燒。

roman: Wucər mɛsə

forms: sən (romanization)

ipa: [sən]

стын

roman: stən


сын

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 сꙑнъ (synŭ)，來自原始斯拉夫語 *synъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *sū́ˀnus，來自原始印歐語 *suHnús。

forms:
syn (romanization)
сы́на (genitive)
сыны́ (nominative plural)
сыно́ў (genitive plural)
сыно́к (diminutive)

ipa: [sɨn]

notes: 傳統正寫法可能會使用與格複數 сыно́м 和方位格複數 сыно́х。


сын

forms:
syn (romanization)
сынъ (alternative)


сын

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 сꙑнъ (synŭ)，來自原始斯拉夫語 *synъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *sū́ˀnus，來自原始印歐語 *suHnús。

text: Сыны́ люби́мые побе́ды

translation: 親愛的勝利之子

roman: Syný ljubímyje pobédy

text: Сыны́ оте́чества

translation: 祖國的子孫

roman: Syný otéčestva

forms:
syn (romanization)
сы́на (genitive)
сыновья́ (nominative plural)
сыны́^* (nominative plural)
сынове́й (genitive plural)
сыно́в^* (genitive plural)
сыно́вний (relational adjective)
сыно́вий (relational adjective)
сыни́шка (diminutive)
сыно́к (diminutive)
сыно́чек (diminutive)
сыну́ля (diminutive)

rhymes: -ɨn

сы́нов

roman: sýnov


сын

forms: sŷn (romanization)


стол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *stolъ。

forms:
stol (romanization)
стала́ (genitive)
сталы́ (nominative plural)
стало́ў (genitive plural)

ipa: [stoɫ]


стол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *stolъ。

forms: stol (romanization)

ipa: [stɔɫ]


стол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *stolъ。


стол

etymology_texts: 來自俄語 стол (stol)。


стол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *stolъ (“桌子”)。

forms:
stol (romanization)
столен (relational adjective)
столче (diminutive)
столъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-стол.wav

столица

roman: stolica

sense: 椅子


стол

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 столъ (stolŭ)，原始斯拉夫語 *stolъ。與英語 stool同源。

text: Свеча́ горе́ла на столе́.

translation: 桌上燒著蠟燭。

roman: Svečá goréla na stolé.

text: со стола́

translation: 桌子外

roman: so stolá

forms:
stol (romanization)
стола́ (genitive)
столы́ (nominative plural)
столо́в (genitive plural)
столо́вый (relational adjective)
сто́лик (diminutive)
сто̑ (alternative)

засто́лье

roman: zastólʹje

столе́шница

roman: stoléšnica

столо́вая

roman: stolóvaja

столонача́льник

roman: stolonačálʹnik

სთოლი

roman: stoli

სტოლ

roman: sṭol

истӏоли

roman: istʼoli

үстел

roman: üstel

туэлль

roman: tuell’

სტოლი

roman: sťoli

სტოლი

roman: sṭoli


стол

etymology_texts:
來自原始斯拉夫語 *stolъ。
塞爾維亞-克羅地亞語 а̀ста̄л 的同源對似詞，源頭相同，不過該詞通過匈牙利語借入。

forms:
сто̑л (canonical)
stȏl (romanization)


сестра

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

forms:
сестра́ (canonical)
sestrá (romanization)
се́стрин (relational adjective)
сестри́ца (diminutive)
сестри́чка (diminutive)

ipa: [sɛˈstra]

rhymes: -ra

калугерка

roman: kalugerka

sense: 修女，尼姑

медицинска сестра

roman: medicinska sestra

старша сестра

roman: starša sestra

хирургическа сестра

roman: hirurgičeska sestra


сестра

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

glosses: 用來指代與當事人相似的人，特別是在性格上（誇張地暗示她因此可能是那個人的姐妹）

glosses: медицинска сестра (medicinska sestra，“護士”)的缩略形式

forms:
sestra (romanization)
брат (masculine)
сестрин (relational adjective)
сестрински (relational adjective)
сестричка (diminutive)
сестриче (diminutive)
сестрица (diminutive)
сестриште
ⱄⰵⱄⱅⱃⰰ (alternative)

ipa: [ˈsɛstra]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-сестра.wav

калуѓерка

roman: monahinja

sense: 修女

полусестра

roman: polusestra

посестри

roman: posestri

посестрима

roman: posestrima

посестримица

roman: posestrimica

посестримство

roman: posestrimstvo

присестра

roman: prisestra

сестринство

roman: sestrinstvo

сестрична

roman: sestrična

сестричница

roman: sestričnica


сестра

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

forms: sestra (romanization)

сястра́

roman: sjastrá

сестра́

roman: sestrá

parts: се стра


сестра

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 сестра (sestra)，來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

text: сво́дная сестра́

translation: 繼姊妹

roman: svódnaja sestrá

text: двою́родная сестра́

translation: 堂表姊妹

roman: dvojúrodnaja sestrá

text: трою́родная сестра́

translation: 遠房堂表姊妹

roman: trojúrodnaja sestrá

text: родна́я сестра́

translation: 親姊妹

roman: rodnája sestrá

text: медици́нская сестра́

translation: 護士

roman: medicínskaja sestrá

forms:
сестра́ (canonical)
sestrá (romanization)
сестры́ (genitive)
сёстры (nominative plural)
сестёр (genitive plural)
сестрёнка (diminutive)
сестри́ца (diminutive)
сестри́чка (diminutive)

ipa: [sʲɪˈstra]

се́стрин

roman: séstrin

сестри́нский

roman: sestrínskij

медсестра́

roman: medsestrá

սեստրա

roman: sestra

сиэстэрэ

roman: siestere


сестра

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 сестра (sestra)，來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

forms:
сестра́ (canonical)
sestrá (romanization)


сестра

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

glosses: 修女，часна сестра的簡稱

glosses: 護士，медицинска сестра的簡稱

forms:
сѐстра (canonical)
sèstra (romanization)

ipa: /sěstra/

parts: сес тра


сестра

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

forms:
сестра́ (canonical)
sestrá (romanization)
сестри́ (genitive)
се́стри (nominative plural)
се́стер (genitive plural)
сесте́р (genitive plural)

ipa: [seˈstra]

медична сестра

roman: medyčna sestra

двоюрідна сестра

roman: dvojuridna sestra


сюда

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *sǫda。

forms:
сюды́ (dialectal alternative)
сюда́ (canonical)
sjudá (romanization)

ipa: [sʲʊˈda]

ipa: [sʊˈda]

rhymes: -a


письмо

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。與古教會斯拉夫語 писмѧ (pismę，“字母；書寫”)（писмене (pismene)的屬格）同源。

forms:
письмо́ (canonical)
pisʹmó (romanization)
письма́ (genitive)
пи́сьма (nominative plural)
пи́сем (genitive plural)
пи́сьменный (relational adjective)
письмецо́ (diminutive)

ipa: [pʲɪsʲˈmo]

писа́ть

roman: pisátʹ

пи́сьменность

roman: písʹmennostʹ

пи́сьменный

roman: písʹmennyj

письмоно́сец

roman: pisʹmonósec


письмо

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。

forms:
письмо́ (canonical)
pysʹmó (romanization)
письма́ (genitive)

ipa: [pesʲˈmɔ]

писа́ти

roman: pysáty

письмена́

roman: pysʹmená

письме́нний

roman: pysʹménnyj

письме́нник

roman: pysʹménnyk

письме́нництво

roman: pysʹménnyctvo

письме́нницький

roman: pysʹménnycʹkyj

письме́нниця

roman: pysʹménnycja

письме́нність

roman: pysʹménnistʹ

письме́нство

roman: pysʹménstvo

письмо́вий

roman: pysʹmóvyj


завтра

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 завътра (zavŭtra)，源自原始斯拉夫語 *za utra。等价于за (za) + у́тро (útro，“早上”)。

forms:
за́втра (canonical)
závtra (romanization)

ipa: [ˈzaftrə]


завтра

за́втрак

roman: závtrak

за́втракать

roman: závtrakatʹ

за́втрашний

roman: závtrašnij


завтра

etymology_texts:
繼承自古盧森尼亞語 заутра (zautra)、заутро (zautro)、завтра (zavtra)、завтро (zavtro)，來自古東斯拉夫語 заоутра (zautra)。等同於за (za) + 原始斯拉夫語 *utro。
與白俄羅斯語 за́ўтра (záŭtra)、塞爾維亞-克羅地亞語 су̏тра、斯洛伐克語 zajtra、斯洛文尼亞語 zájtra (“明日早晨”)等同源。

ipa: [ˈzau̯trɐ]


золото

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *zȏlto。

text: […] и придосте къ стоборию золотьмь покръвеноу· и полаты зѣло славьны и красьны· и зьрѧштю созоменоу тамо·

roman: […] i pridoste kŭ stoboriju zolotĭmĭ pokrŭvenu· i polaty zělo slavĭny i krasĭny· i zĭręštju sozomenu tamo·

forms: zoloto (romanization)

зо́лата

roman: zólata

зо́лото

roman: zóloto


золото

etymology_texts:
繼承自古東斯拉夫語 золото (zoloto)，來自原始斯拉夫語 *zolto，來自原始印歐語 *ǵʰolh₃tom (o-grade)，來自*ǵʰelh₃- (“黃；微光，閃耀”)。俄語 зла́то (zláto) 的同源對似詞，源自古教會斯拉夫語 злато (zlato)。
對照烏克蘭語 золото (zoloto)、白俄羅斯語 золата (zólata)、保加利亞語和馬其頓語 злато (zlato)、捷克語、塞爾維亞-克羅地亞語、斯洛文尼亞語和斯洛伐克語 zlato、波蘭語、卡舒比語、下索布語和上索布語 złoto、波拉布語 zlåtă。

forms:
зо́лото (canonical)
zóloto (romanization)
зо́лота (genitive)
золото́й (relational adjective)
зо́лотце (diminutive)
золоти́шко (derogatory)

ipa: [ˈzoɫətə]

а́урум

roman: áurum

sense: 科學上

зла́то

roman: zláto

sense: 古舊，詩歌

золоти́стый

roman: zolotístyj

золочёный

roman: zoločónyj

позоло́ченный

roman: pozolóčennyj

раззоло́ченный

roman: razzolóčennyj

золоче́ние

roman: zoločénije

золоту́ха

roman: zolotúxa

позоло́та

roman: pozolóta

золоти́ть

roman: zolotítʹ

позолоти́ть

roman: pozolotítʹ

золоти́ться

roman: zolotítʹsja

озолоти́ть

roman: ozolotítʹ

озолоти́ться

roman: ozolotítʹsja

золотодобы́ча

roman: zolotodobýča

золотопромы́шленность

roman: zolotopromýšlennostʹ

зелёный

roman: zeljónyj

sense: 綠色

зе́лье

roman: zélʹje

sense: 飲劑

желчь

roman: želčʹ

sense: 膽汁

жёлтый

roman: žóltyj

sense: 黃色

зола́

roman: zolá

sense: 灰


золото

forms:
зо́лото (canonical)
zóloto (romanization)
зо́лота (genitive)
золоти́й (relational adjective)

ipa: [ˈzɔɫɔtɔ]

золоти́й

roman: zolotýj


здание

forms:
зда́ние (canonical)
zdánie (romanization)

ipa: [ˈzdaniɛ]

rhymes: -aniɛ


здание

forms:
zdanie (romanization)
зда́ніе (alternative)

ipa: [ˈzdani(j)ɛ]


здание

etymology_texts: 古東斯拉夫語 зьдати (zĭdati) + -ание (-anije)。

forms:
зда́ние (canonical)
zdánije (romanization)
зда́ния (genitive)
зда́ния (nominative plural)
зда́ний (genitive plural)

ipa: [ˈzdanʲɪje]

созда́ние

roman: sozdánije

созда́тель

roman: sozdátelʹ

созида́ние

roman: sozidánije


нельзя

pos_title: 表語

etymology_texts:
來自не (ne) + льзя (lʹzja)，繼承自古東斯拉夫語 нельзѣ (nelĭzě)、нельзѧ (nelĭzę)、нельза (nelĭza)，來自原始斯拉夫語 *ne / *ně + *lьga (“可能性”) (可能受與格*lьdzě的影響)，可能與*lьgъkъ (產生出лёгкий (ljóxkij，“輕，輕鬆”))相關。
對照烏克蘭語 не́льга (nélʹha)、нільга́ (nilʹhá)、нельзя́ (nelʹzjá)、白俄羅斯語 няльга́ (njalʹhá)、нільга́ (nilʹhá)、не́льга (njélʹha)、古教會斯拉夫語 льзѣ (lĭzě，“可能”)、斯洛伐克語 nelza、nelzä、neľzä、古波蘭語 nielza，現代斯洛文尼亞語 lahko (“有可能，允許”)。

text: нельзя́ ему́

translation: 他不可能的（+ 完整體不定式）

roman: nelʹzjá jemú

text: здесь нельзя́ кури́ть

translation: 這裡不准吸菸

roman: zdesʹ nelʹzjá kurítʹ

text: нельзя́ не заме́тить, что он влюби́лся в неё

translation: 人們不能不注意到他已經愛上了她

roman: nelʹzjá ne zamétitʹ, što on vljubílsja v nejó

forms:
нельзя́ (canonical)
nelʹzjá (romanization)

ipa: [nʲɪlʲˈzʲa]

невозмо́жно

roman: nevozmóžno

запрещено́

roman: zapreščenó

мо́жно

roman: móžno

notes: Нельзя́是мо́жно (móžno)的否定。


козёл

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 козьлъ (kozĭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *kozьlъ (“公山羊”)，來自*koza (“母山羊”) + *-ьlъ。

text: козёл отпуще́ния

translation: 代罪羔羊

roman: kozjól otpuščénija

text: Вот ведь козёл!

translation: 真是个王八蛋！

roman: Vot vedʹ kozjól!

text: забива́ть козла́

translation: 玩骨牌

roman: zabivátʹ kozlá

forms:
козёлъ (alternative)
kozjól (romanization)
козла́ (genitive)
козлы́ (nominative plural)
козло́в (genitive plural)
коза́ (feminine)
козли́ный (relational adjective)
ко́злик (diminutive)

ipa: [kɐˈzʲɵɫ]

rhymes: -ol

коза́

roman: kozá

ко́зий

roman: kózij

козлёнок

roman: kozljónok

ко́злы

roman: kózly

козля́тина

roman: kozljátina


музей

etymology_texts: 借自俄語 музе́й (muzéj)，字譯自古希臘語 μουσεῖον (mouseîon)。

text: за музе́я съм

translation: 老，古舊

literal_meaning: 應放在博物館

roman: za muzéja sǎm

glosses: （+ 地名）歷史上重要的地方以其真實的形式保存下來

text: къ́ща-музе́й

translation: 房屋博物館

roman: kǎ́šta-muzéj

text: сгра́да-музе́й

translation: 建築博物館

roman: sgráda-muzéj

text: се́ло-музе́й

translation: 村莊博物館

roman: sélo-muzéj

text: гра́д-музе́й

translation: 城市博物館

roman: grád-muzéj

forms:
музе́й (canonical)
muzéj (romanization)
музе́ен (relational adjective)

ipa: [moˈzɛj]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-музей.wav

rhymes: -ɛj


музей

etymology_texts: 源自俄語 музе́й 陽 (muzéj)，來自拉丁語 mūsēum 中，來自古希臘語 μουσεῖον 中 (mouseîon)。

forms: muzjej (romanization)


музей

etymology_texts: 源自俄語 музе́й (muzéj)。

forms: muzi͡əj (romanization)

бәвугуан

roman: bəvuguan

sense: 博物館


музей

etymology_texts: 借自俄語 музе́й (muzéj)，來自波蘭語 muzeum或德語 Museum，來自拉丁語 mūsēum，來自古希臘語 μουσεῖον (mouseîon)。

forms: muzei (romanization)

мұражай

roman: mūrajai


музей

etymology_texts: 源自俄語 музе́й (muzéj)，來自拉丁語 mūsēum，來自古希臘語 μουσεῖον (mouseîon)。

text: Монголын Үндэсний музей

translation: 蒙古國家博物館

roman: Mongolyn Ündesnii muzej

forms: muzej (romanization)


музей

etymology_texts: 來自波蘭語 muzeum或德語 Museum，來自拉丁語 mūsēum，來自古希臘語 μουσεῖον (mouseîon)。

text: краеве́дческий музе́й

translation: 地方史博物館

roman: krajevédčeskij muzéj

forms:
музе́й (canonical)
muzéj (romanization)
музе́я (genitive)
музе́и (nominative plural)
музе́ев (genitive plural)
музе́йный (relational adjective)

ipa: [mʊˈzʲej]

музей

roman: muzey

музей

roman: muzjej

музей

roman: muzej

музей

roman: muzi͡əj

музей

roman: muzei

ᠮᠦᠽᠧᠢ

roman: müzēi

музей

roman: muzäy

музей

roman: muźej

مۇزېي

roman: muzëy

мусуой

roman: musuoy


музей

etymology_texts: 源自俄語 музе́й (muzéj)。

forms: muzey (romanization)

ipa: /muˈzej/

осорхона

roman: osorxona


музей

forms:
музе́й (canonical)
muzéj (romanization)
музе́ю (genitive)
музе́ї (nominative plural)
музе́їв (genitive plural)
музе́йний (relational adjective)

ipa: [mʊˈzɛi̯]


шар

etymology_texts: 來自古教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ)，可能原初為烏古爾語支。與形容詞原始突厥語 *siarïg (“明亮的，黃的”)相關。類似Šaraghur部落名稱的第一個音素。

forms: šar (romanization)

боя

roman: bagra

sense: 顏色

шарка

roman: šarka

sense: 條紋；天花

шаря

roman: šarja

sense: 呈雜色

шарен

roman: šaren

sense: 雜色

notes: 在標準語，шарка (šarka)的指小形式更為常用。


шар

etymology_texts: 來自原始蒙古語 *sïra，對照布里亞特語 шара (šara)。

forms: şar (romanization)


шар

etymology_texts:
來自原始突厥語 *čar (“磨刀石、鐮刀、磨”)。
與巴什基爾語 сар (sar)、卡拉卡爾帕克語 shar、諾蓋語 шар (şar)、庫梅克語 чар (çar，“磨刀石、軸”)、吉爾吉斯語 чар (çar，“磨刀石”)、南阿爾泰語 чар (čar，“磨刀石”)、韃靼語 чар (çar，“磨刀石、磨石”)、紹爾語 шар、圖瓦語 шар (šar，“磨刀石”)、雅庫特語 сардаҕа (sardağa)、多爾干語 сардаана (sardaana，“有著寬頭的短重弓”)等同族。


шар

etymology_texts: 源自俄語 шар (šar，“球”)。


шар

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šarъ。馬其頓語 шара (šara)、馬其頓語 [具體何詞?]和馬其頓語 圖樣，設計 的同源對似詞。

forms:
šar (romanization)
шари (plural)

ipa: [ʃar]


шар

etymology_texts: 來自原始蒙古語 *sïra，對照布里亞特語 шара (šara)、東鄉語 shira。

etymology_texts: 與原始突厥語 *siarïg (“黃色、白色”)同族，對照土耳其語 sarı (“黃色”)、楚瓦什語 шурӑ (šură，“白色”)

etymology_texts: 蒙古語 шарга (šarga，“黃褐色”) 的同源對似詞。

ipa: /ʃar/

шар айраг

roman: šar ajrag

sense: 啤酒

шар лууван

roman: šar luuvan

sense: 紅蘿蔔

шар үс

roman: šar üs

sense: 毳毛

шар будаа

roman: šar budaa

sense: 小米


шар

forms:
šar (romanization)
шаръ (alternative)


шар

etymology_texts: 不明。大概與古教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ，“顏色、顏料”)、古教會斯拉夫語 шарити (šariti，“塗”)、古教會斯拉夫語 шаръчи (šarŭči，“畫家”)相關（僅管Vasmer認為無法信服）， 也可能衍生自早期從突厥語族借入斯拉夫語的詞彙；參見原始突厥語 *siarïg (“黃色、白色”)。在這情況下，語義發展可能是 “顏色、顏料” → “斑點” → “圓形物體”。

forms:
šar (romanization)
ша́ра (genitive)
шары́ (nominative plural)
шаро́в (genitive plural)
шарово́й (relational adjective)
ша́рик (diminutive)

ipa: [ʂar]

rhymes: -ar

возду́шный ша́р

roman: vozdúšnyj šár

sense: 氣球

земно́й шар

roman: zemnój šar

sense: 地球

сне́жный ша́р

roman: snéžnyj šár

sense: 雪花球

шаровидный

roman: šarovidnyj

шарообразный

roman: šaroobraznyj

ша́риковый

roman: šárikovyj

ша́рить

roman: šáritʹ

notes: 當本詞在含有2、3、4的數字後，屬格單數的重音落在最後一個音節上：два́дцать два́ шара́ (dvádcatʹ dvá šará，“二十二顆球/氣球”)。但在數學義項上，重音型則用ша́ра：три ша́ра (tri šára，“三個球體”)。

шар

roman: şar


шар

etymology_texts: 來自俄語 шар (šar)。

forms:
ша̑р (canonical)
šȃr (romanization)

ipa: /ʃâːr/


шар

etymology_texts: 來自古教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ，“顏色，顏料”)、шарити (šariti，“塗”)。

text: снігови́й шар

translation: 一層雪

roman: snihovýj šar

forms:
šar (romanization)
ша́ру (genitive)
ша́ри (nominative plural)
ша́рів (genitive plural)


шесть

pos: num

pos_title: 數詞

forms:
šestĭ (romanization)
шестъ (alternative)
шэсть (alternative)


шесть

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 шесть (šestĭ)，來自原始斯拉夫語 *šȅstь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *šéšti，來自*šéš，來自原始印歐語 *swéḱs。與俄語 шесть (šestʹ)同源。

forms: šestʹ (romanization)

шэсць

roman: šescʹ

шість

roman: šistʹ


шесть

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *šestь。

ipa: [ʂɛsʲtʲ]

вшестеро

roman: všestero

ше́стеро

roman: šéstero

шестью́

roman: šestʹjú

шестимиллионный

roman: šestimillionnyj

шеститысячный

roman: šestitysjačnyj

шестисотый

roman: šestisotyj

шестна́дцать

roman: šestnádcatʹ

шестьдеся́т

roman: šestʹdesját

шестьсо́т

roman: šestʹsót

шестёрка

roman: šestjórka

шестидневный

roman: šestidnevnyj

шестикратный

roman: šestikratnyj

шестиле́тний

roman: šestilétnij

шестиместный

roman: šestimestnyj

шестимесячный

roman: šestimesjačnyj

шестиуго́льник

roman: šestiugólʹnik

notes: шесть (šestʹ) 在使用主格和賓格時，後接的名詞用屬格複數形式。在使用其他語法格時，後接的名詞則使用對應格的複數形式。

notes: шесть ма́льчиков ― šestʹ málʹčikov ― 六位男孩

notes: с шестью́ ма́льчиками ― s šestʹjú málʹčikami ― 和六位男孩

notes: ма́льчиков шесть ― málʹčikov šestʹ ― 大概有六位男孩

notes: пятьдеся́т шесть книг ― pjatʹdesját šestʹ knig ― 五十六本書


шум

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šumъ。

forms:
šum (romanization)
шу́му (genitive)
шу́мы (nominative plural)
шу́маў (genitive plural)

ipa: [ˈʂum]


шум

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šumъ。

forms: šum (romanization)

ipa: [ʃu̟m]


шум

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šumъ。

ipa: [ʃum]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шум.wav


шум

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *šumъ。

forms:
šum (romanization)
шу́ма (genitive)
шу́мы (nominative plural)
шумы́^* (nominative plural)
шу́мов (genitive plural)
шумо́в^* (genitive plural)
шумо́к (diminutive)

ipa: [ʂum]

под шумо́к

roman: pod šumók

шуме́ть

roman: šumétʹ

шумливый

roman: šumlivyj

шуми́ха

roman: šumíxa

шу́мный

roman: šúmnyj

шумо-

roman: šumo-

шумово́й

roman: šumovój


шум

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šumъ。

forms:
шу̑м (canonical)
šȗm (romanization)

ipa: /ʃûːm/


шум

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *šumъ。

forms:
šum (romanization)
шу́му (genitive)
шу́ми (nominative plural)
шу́мів (genitive plural)

ipa: [ˈʃum]

шумли́вий

roman: šumlývyj


шёлк

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 шьлкъ (šĭlkŭ)，來自日耳曼語族。對照古諾爾斯語 silki。

text: Она́ всегда́ ходи́ла в шелка́х и кичи́лась э́тим

translation: 她老是穿著絲綢衣服出來炫耀。

roman: Oná vsegdá xodíla v šelkáx i kičílasʹ étim

text: Шёлк её воло́с не́жно лёг мне на пле́чи.

translation: 她柔軟的頭髮輕輕地落在我的肩膀上。

roman: Šólk jejó volós néžno ljóg mne na pléči.

forms:
šolk (romanization)
шёлка (genitive)
шелка́ (nominative plural)
шелко́в (genitive plural)
шёлковый (relational adjective)

ipa: [ʂoɫk]

шелкови́стый

roman: šelkovístyj

шелкови́ца

roman: šelkovíca

Вели́кий шёлковый путь

roman: Velíkij šólkovyj putʹ

в долга́х как в шелка́х

roman: v dolgáx kak v šelkáx

на брю́хе шёлк, а в брю́хе - щёлк

roman: na brjúxe šólk, a v brjúxe - ščólk


США

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: Соединённые Шта́ты Аме́рики (Sojedinjónnyje Štáty Amériki)的首字母縮略詞：USA，美國（位於北美洲的國家）

forms: SŠA (romanization)

ipa: [sɛ ʂɛ ˈa]

ipa: [sʂa]

notes: 傳統發音使用口語發音字母С (S)和Ш (Š)、/sɛ/和/ʂɛ/，而不是使用傳統書面發音/ɛs/和/ʂa/。


США

glosses: Сполу́чені Шта́ти Аме́рики (Spolúčeni Štáty Améryky) 之首字母縮略詞：USA，美國（位於北美洲的國家）

ipa: [sɛ ʃɛ ˈa]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-США.wav


жарко

forms:
жа́рко (canonical)
žárko (romanization)
(по)жа́рче (comparative)

ipa: [ˈʐarkə]


жарко

text: Мне жа́рко

translation: 我很熱

roman: Mne žárko

forms:
жа́рко (canonical)
žárko (romanization)


жарко

glosses: жа́ркий (žárkij，“熱情的；火熱的，熱的，加熱的；悶熱的”) 的短中性單數


жарко

ipa: [ˈʒarkɔ]


жарко

text: Мені́ жа́рко

roman: Mení žárko

спеко́тно

roman: spekótno


тоже

etymology_texts: 可能來自то же (to že，字面意思是“那個相同的”)。

text: Я там был, Ива́н то́же.

translation: 我在那裡，伊凡也在。

roman: Ja tam byl, Iván tóže.

forms:
то́же (canonical)
tóže (romanization)

ipa: [ˈtoʐɨ]

та́кже

roman: tákže


тоже

pos: particle

pos_title: 助詞

etymology_texts: 可能來自то же (to že，字面意思是“那個相同的”)。

glosses: 表達懷疑、諷刺的情感，常與мне (mne)搭配使用

text: то́же мне поэ́т!

translation: 詩人，我看還真像那麼回事！

roman: tóže mne poét!

вот ещё

roman: vot ješčó

sense: 表達懷疑、諷刺的情感，常與мне (mne)搭配使用


журнал

etymology_texts: 借自俄語 журна́л (žurnál)，來自法語 journal，來自拉丁語 diurnālis，來自diēs (“天”)。

text: Әсәйем журналдарға ҡышҡыға ғына яҙыла.

translation: 我母親只在冬天訂閱雜誌。

roman: Äsäyem žurnaldarğa qïšqïğa ğïna yaðïla.

text: Уны ҡышын класташ малайҙар менән журналдың һәр һаны теткеләнгәнсе уҡый инек.

translation: 冬天，我們和男同學一起看，直到我們把每期雜誌撕成碎片。

roman: Unï qïšïn klastaš malayðar menän žurnaldïñ här hanï tetkelängänse uqïy inek.

text: Йәнле Журнал.

translation: Livejournal。

roman: Yänle Žurnal.

forms: žurnal (romanization)

ipa: [ʐurˈnäɫ]

баҫма

roman: baθma

матбуғат

roman: matbuğat

parts: жур нал


журнал

forms:
журна́л (canonical)
žurnál (romanization)
журна́ла (genitive)
журна́лы (nominative plural)
журна́лаў (genitive plural)

ipa: [ʐurˈnaɫ]

часо́піс

roman: časópis

sense: 雜誌，期刊


журнал

forms:
журна́л (canonical)
žurnál (romanization)
журна́лен (relational adjective)
жорнал (alternative)

ipa: [ʒo̟rˈnaɫ]

rhymes: -aɫ

списа́ние

roman: spisánie

sense: 流行雜誌


журнал

forms: jurnal (romanization)


журнал

forms:
журна́л (canonical)
žurnál (romanization)

ipa: [ʒurˈnaɫ]


журнал

etymology_texts: 借自俄語 журна́л (žurnál)，來自法語 journal。

forms:
žurnal (romanization)
ᠿᠦᠷᠨᠠᠯ
журна́лъ (alternative)

сэтгүүл

roman: setgüül


журнал

forms:
журна́л (canonical)
žurnál (romanization)
журна́ла (genitive)
журна́лы (nominative plural)
журна́лов (genitive plural)
журна́льный (relational adjective)
журна́льчик (diminutive)

ipa: [ʐʊrˈnaɫ]

дневни́к

roman: dnevník

sense: 日記

журнали́ст

roman: žurnalíst

журнали́стика

roman: žurnalístika

журнали́стка

roman: žurnalístka

ժուռնալ

roman: žuṙnal

журнал

roman: žurnal

ჟურნალი

roman: žurnali

журнал

roman: jurnal

журнал

roman: curnal

ژۇرنال

roman: zhurnal


журнал

forms:
журна́л (canonical)
žurnál (romanization)
журна́лу (genitive)
журна́ли (nominative plural)
журна́лів (genitive plural)
журна́льний (relational adjective)

ipa: [ʒʊrˈnaɫ]

часо́пис

roman: časópys


жёлтый

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 жьлтъ (žĭltŭ)，來自原始斯拉夫語 *žьltъ (“黃色”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *gilˀtas，來自原始印歐語 *ǵʰelh₃- (“黃色；微光；發光”)，也是英語 yellow的源頭。

glosses: 準確性存疑的(大眾媒體)

text: жёлтая пре́сса

translation: 黃色報刊

roman: žóltaja préssa

forms:
žóltyj (romanization)
(по)желте́е (comparative)
(по)желте́й (comparative)
(наи)желте́йший (superlative)
жёлтенький (diminutive)
желтю́щий

ipa: [ˈʐoɫtɨj]

желте́ть

roman: želtétʹ

желтизна́

roman: želtizná

желти́ть

roman: želtítʹ

желто́к

roman: želtók

жёлтый дом

roman: žóltyj dom


жаль

etymology_texts: 繼承自。與古諾爾斯語 kvelja、古英語 cwellan、古高地德語 quellan、古典亞美尼亞語 կեղ (keł，“疼痛，潰瘍”)。

forms: žalĭ (romanization)


жаль

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

glosses: (主語為與格) 憐憫，遺憾

text: Ему́ жаль её.

translation: 他憐憫她。

roman: Jemú žalʹ jejó.

text: Мне жаль смотре́ть на неё.

translation: 看著她，我很難過。

roman: Mne žalʹ smotrétʹ na nejó.

text: Ему́ жаль куска́ хле́ба.

translation: 他為一塊麵包感到難過。

roman: Jemú žalʹ kuská xléba.

text: о́чень жаль.

translation: 更為遺憾。

roman: óčenʹ žalʹ.

text: как жаль!

translation: 真可惜！

roman: kak žalʹ!

forms: žalʹ (romanization)

ipa: [ʐalʲ]

йәл

roman: yäl

sense: 可惜

sääli

sense: 可惜，憐憫

жәл

roman: jäl


жаль

glosses: жа́лить (žálitʹ，“叮，咬”) 的第二人稱單數命令式非完整體


жаль

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

forms:
žalʹ (romanization)
жа́лю (genitive)
жалю́ (genitive)
жалі́ (nominative plural)
жалі́в (genitive plural)

ipa: [ʒalʲ]

жа́лість

roman: žálošči

жалюгі́дний

roman: žaljuhídnyj

на жа́ль

roman: na žálʹ


жаль

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

glosses: (一個人) 感到遺憾，憐憫

жа́лко

roman: žálko

шко́да́

roman: škódá


план

forms:
plan (romanization)
пла́на (genitive)
пла́ны (nominative plural)
пла́наў (genitive plural)

ipa: [pɫan]


план

etymology_texts: 來自拉丁語 planus。

text: Нейното утвърждаване и висока легитимност в международен план, както и изграждането на едно ново самочуствие на българите задължително се свързва с личността на Тервел …

translation: 保加利亞國家的承認、其在國際上的高度合法性，以及保加利亞人新信心的培養，無疑與捷爾維爾汗有關…

roman: Nejnoto utvǎrždavane i visoka legitimnost v meždunaroden plan, kakto i izgraždaneto na edno novo samočustvie na bǎlgarite zadǎlžitelno se svǎrzva s ličnostta na Tervel …

ref: 2018，Георги Атанасов，「他人眼中的捷爾維爾和捷爾維爾眼中的自己」，收錄於 捷爾維爾汗：中世紀歐洲的拯救者（非虛構；精裝本），TANGRA TanNakRa Publishing House Ltd，58頁：

text: Тогава вече се беше развила фирмата в световен план.

translation: 那時，公司已經在全球範圍發展。

roman: Togava veče se beše razvila firmata v svetoven plan.

forms:
plan (romanization)
пла́нов (relational adjective)

пла́нов

roman: plánov

пла́новост

roman: plánovost

планови́к

roman: planovík


план

forms:
plan (romanization)
плански (relational adjective)
планъ (alternative)


план

etymology_texts: 借自法語 plan，來自拉丁語 planus，可能經由波蘭語 plan或德語 Plan。

forms:
plan (romanization)
пла́на (genitive)
пла́ны (nominative plural)
пла́нов (genitive plural)
пла́новый (relational adjective)

промфинпла́н

roman: promfinplán

планёрка

roman: planjórka

плани́ровать

roman: planírovatʹ


план

etymology_texts: 借自拉丁語 planum。

forms:
plan (romanization)
пла́на (genitive)
пла́ны (nominative plural)
пла́нов (genitive plural)


план

forms:
пла̑н (canonical)
plȃn (romanization)

ipa: /plâːn/

rhymes: -âːn


план

forms:
plan (romanization)
пла́ну (genitive)
пла́ни (nominative plural)
пла́нів (genitive plural)
пла́новий (relational adjective)

планува́ти

roman: planuváty


луна

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *luna。

forms:
луна́ (canonical)
luná (romanization)

ipa: [ɫoˈna]


луна

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *luna。

glosses: луња (lunja，“大雷雨”)的另一種寫法

forms: luna (romanization)

ipa: [ˈɫuna]

месечина

roman: mesečina

sense: 月亮


луна

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *lunà，來自原始波羅的-斯拉夫語 *láukšnāˀ，來自原始印歐語 *lówksneh₂。

ipa: /luˈna/

луна́

roman: luná

луна́

sense: 回聲

parts: лу на


луна

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 луна (luna，“月亮”)，來自原始斯拉夫語 *luna (“月亮”)。

forms:
луна́ (canonical)
luná (romanization)
луны́ (genitive)
лу́ны (nominative plural)
лун (genitive plural)
лу́нный (relational adjective)

ipa: [ɫʊˈna]

ме́сяц

roman: mésjac

луна́-ры́ба

roman: luná-rýba

лунатизм

roman: lunatizm

луна́тик

roman: lunátik

лунатический

roman: lunatičeskij

лунохо́д

roman: lunoxód

новолу́ние

roman: novolúnije

полнолу́ние

roman: polnolúnije


луна

forms:
луна́ (canonical)
luná (romanization)
луни́ (genitive)


лампа

etymology_texts: 借自希臘語 λάμπα (lámpa)。

forms:
ла́мба (alternative)
ла́мпа (canonical)
lámpa (romanization)
ламба (alternative)

ipa: [ˈɫampɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-лампа.wav

rhymes: -ampɐ


лампа

forms:
lampa (romanization)
лампичка (diminutive)
лампиче (diminutive)
лампиште

ipa: [ˈɫampa]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-лампа.wav


лампа

text: светодио́дная ла́мпа

translation: LED燈

roman: svetodiódnaja lámpa

text: люминесце́нтная ла́мпа

translation: 螢光燈

roman: ljuminescéntnaja lámpa

text: дугова́я ла́мпа

translation: 弧光燈

roman: dugovája lámpa

text: нео́новая ла́мпа

translation: 霓虹燈

roman: neónovaja lámpa

text: кероси́новая ла́мпа

translation: 煤油燈

roman: kerosínovaja lámpa

text: пая́льная ла́мпа

translation: 噴燈

roman: pajálʹnaja lámpa

forms:
ла́мпа (canonical)
lámpa (romanization)
ла́мпы (genitive)
ла́мпы (nominative plural)
ламп (genitive plural)
ла́мповый (relational adjective)
ла́мпочка (diminutive)

ipa: [ˈɫampə]

арга́ндова ла́мпа

roman: argándova lámpa

ла́мпа-вспы́шка

roman: lámpa-vspýška

ла́мпа Дэ́ви

roman: lámpa Dɛ́vi

электро́нная ла́мпа

roman: elektrónnaja lámpa

радиола́мпа

roman: radiolámpa

лаампа

roman: laampa

ламмп

roman: lammp

лампа

roman: lampa


лампа

forms:
ла̑мпа (canonical)
lȃmpa (romanization)


лампа

etymology_texts: 源自俄語 ла́мпа (lámpa)。

forms:
lampa (romanization)
лампаны (definite accusative)
лампалар (plural)

ipa: /lamˈpa/


плен

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *pelnъ。

forms: plen (romanization)

ipa: [plɛn]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-плен.wav

rhymes: -ɛn


плен

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *pelnъ。

forms:
plen (romanization)
плѣнъ (alternative)

пленик

roman: plenik

пленство

roman: plenstvo


плен

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 плѣнъ (plěnŭ，“囚禁”)，來自原始斯拉夫語 *pelnъ。對照傳承自東斯拉夫語的同源詞俄語 поло́н (polón)。

text: на примо́рском фро́нте на́ми захва́чено в плен о́коло 100 аске́ров

translation: 在海濱前線，我們俘虜了大約100名[土耳其]士兵

roman: na primórskom frónte námi zaxváčeno v plen ókolo 100 askérov

ref: газета «Русское слово», 1916.04.04 :

forms:
plen (romanization)
пле́на (genitive)
пле́ны (nominative plural)
пле́нов (genitive plural)
плије̑н (alternative)

ipa: [plʲen]

пле́нник

roman: plénnik

пле́нница

roman: plénnica

пле́нный

roman: plénnyj

пленя́ть

roman: plenjátʹ

плени́ть

roman: plenítʹ


плен

etymology_texts: 來自早期plěnъ，來自原始斯拉夫語 *pelnъ。

forms:
пле̑н (canonical)
plȇn (romanization)

ipa: /plêːn/


пол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *polъ。

text: мужчы́нскі пол

translation: 陽性

roman: mužčýnski pol

text: жано́чы пол

translation: 陰性

roman: žanóčy pol

forms:
pol (romanization)
по́лу (genitive)
по́лы (nominative plural)
по́лаў (genitive plural)
палавы́ (relational adjective)

ipa: [poɫ]


пол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *polъ。

forms:
pol (romanization)
по́ла (genitive)
палы́ (nominative plural)
пало́ў (genitive plural)

падло́га

roman: padlóha

sense: （木製）地板


пол

etymology_texts: 來自古教會斯拉夫語 полъ (polŭ)，來自原始斯拉夫語 *polъ。同源詞包括白俄羅斯語 пол (pol)、俄語 пол (pol)、馬其頓語 пол (pol)、塞爾維亞-克羅地亞語 по̑л、波蘭語 pół。

forms: pol (romanization)

ipa: [pɔɫ]

по́лов

roman: pólov

по́ловост

roman: pólovost

безпо́лов

roman: bezpólov

безпо́ловост

roman: bezpólovost

двупо́лов

roman: dvupólov


пол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *pólъ。


пол

etymology_texts: 可能來自羅馬尼亞語 pol (“古舊法國金幣”)，很可能借自俄語 пол (pol，“半”)。

glosses: napoleon （二十法郎金幣）

жълти́ца

roman: žǎltíca

sense: napoleon （二十法郎金幣）


пол

forms:
pol (romanization)
полов (relational adjective)


пол

forms:
pol (romanization)
поларен (relational adjective)
полъ (alternative)


пол

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 полъ (polŭ)，來自原始斯拉夫語 *polъ。

text: па́дать на́ пол

translation: 倒在地板上

roman: pádatʹ ná pol

forms:
pol (romanization)
по́ла (genitive)
полы́ (nominative plural)
поло́в (genitive plural)
полово́й (relational adjective)

audio: Ru-пол 2.ogg

полови́ца

roman: polovíca

պոլ

roman: pol

პოლი

roman: ṗoli


пол

etymology_texts: 與пол- (pol-，“半”)相關，來自古東斯拉夫語 полъ (polŭ)、古教會斯拉夫語 полъ (polŭ)，來自原始斯拉夫語 *polъ。

text: пол уче́бного го́да

translation: 半學年

roman: pol učébnovo góda

text: же́нского по́ла

roman: žénskovo póla

text: мужско́го по́ла

roman: mužskóvo póla

text: обо́его по́ла

translation: 雙性

roman: obójevo póla

text: прекра́сный пол

translation: 女性

roman: prekrásnyj pol

forms:
pol (romanization)
по́ла (genitive)
по́лы (nominative plural)
поло́в (genitive plural)
полово́й (relational adjective)


пол

glosses: по́лый (pólyj) 的短陽性單數


пол

glosses: пола́ (polá) 的屬格複數


пол

etymology_texts: 來自古希臘語 πόλος (pólos)。

forms:
по̑л (canonical)
pȏl (romanization)
спо̑л (alternative)

ipa: /pôːl/


пол

forms:
по̑л (canonical)
pȏl (romanization)
по̑ (alternative)


пол

text: сат и по(л)

translation: 一個半小時

text: три и по м(ј)есеца

translation: 三個半月

forms:
по̑л (canonical)
pȏl (romanization)


долго

forms:
dolgo (romanization)
подолго (comparative)
најдолго (superlative)

ipa: [ˈdɔɫɡɔ]


долго

etymology_texts:
до́лгий (dólgij)的副詞。
與梵語 दीर्घ (dīrgha，“長”)、拉丁語 longus、英語 long同源。

text: Он приказа́л до́лго жить

translation: 他死了

literal_meaning: 他命令你長壽

roman: On prikazál dólgo žitʹ

forms:
до́лго (canonical)
dólgo (romanization)
(по)до́льше (comparative)
(по)доле́е (comparative)
(по)доле́й (comparative)

ipa: [ˈdoɫɡə]

долгова́то

roman: dolgováto

до́лго ли

roman: dólgo li

до́лго спустя́

roman: dólgo spustjá

долгостро́й

roman: dolgostrój

за до́лго до

roman: za dólgo do

как до́лго

roman: kak dólgo

на до́лго

roman: na dólgo

продолжа́ть

roman: prodolžátʹ

до́лгий

roman: dólgij

notes: 副詞до́лго (dólgo)和да́льше (dálʹše)，使用時都是接在非完整體動詞後。


долго

glosses: до́лгий (dólgij) 的短中性單數

forms:
до́лго (canonical)
dólgo (romanization)


рано

forms:
ра́но (canonical)
ráno (romanization)

ipa: [ˈrano]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-рано.wav

rhymes: -ano


рано

glosses: ран (ran) 的不定中性單數


рано

forms:
rano (romanization)
порано (comparative)
најрано (superlative)

ipa: [ˈranɔ]


рано

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 ráno，來自原始斯拉夫語 *ranъ。

text: добре рано

translation: 早上好

roman: dobre rano

forms:
rano (romanization)
раночко (diminutive)
ранечко
ранши (relational adjective)

rhymes: -anɔ

вечар

roman: večar

sense: 早晨

parts: ра но


рано

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 ráno，來自原始斯拉夫語 *ranъ。

forms:
rano (romanization)
ранши (relational adjective)


рано

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ranъ + -о (-o)。

text: ра́но и́ли по́здно

translation: 遲早

roman: ráno íli pózdno

forms:
ра́но (canonical)
ráno (romanization)
(по)ра́ньше (comparative)
(по)ра́нее (comparative)
(по)ра́ней (comparative)

ipa: [ˈranə]

homophone: ра́на

roman: rána

ра́нний

roman: ránnij

ранова́то

roman: ranováto

ра́ньше

roman: ránʹše

по́здно

roman: pózdno

sense: 早


рано

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ranъ。

forms:
ра̏но (canonical)
rȁno (romanization)

ipa: /râno/


рано

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ranъ。

text: ра́но чи пі́зно

roman: ráno čy pízno

forms:
ра́но (canonical)
ráno (romanization)
рані́ше (comparative)
рані́ш (comparative)

пі́зно

roman: pízno


рано

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ranъ。

forms:
ра́но (canonical)
ráno (romanization)
ра́на (genitive)
ра́на (nominative plural)
ран (genitive plural)

ра́нок

roman: ránok


рано

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。

glosses: ра́на (rána) 的呼格單數


рука

etymology_texts: 來自中古白俄羅斯語 рука (ruka)，來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

ipa: [ruˈka]

падру́чнік

roman: padrúčnik


рука

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rǫkà。

forms:
рука́ (canonical)
ruká (romanization)

рука́

roman: ruká

рука

roman: ruka


рука

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

text: из рук в ру́ки

translation: 從一人的手轉到另一個人的手

roman: iz ruk v rúki

text: уме́лые ру́ки

translation: 技術工人

roman: umélyje rúki

text: держа́ть кого́-либо за́ руку

translation: 握住別人的手

roman: deržátʹ kovó-libo zá ruku

text: держа́ть себя́ в рука́х

translation: 控制自己，管住自己

roman: deržátʹ sebjá v rukáx

text: брать кого́-либо за́ руку

translation: 牽著別人的手

roman: bratʹ kovó-libo zá ruku

text: вести́ кого́-либо за́ руку

translation: 牽著別人的手引導

roman: vestí kovó-libo zá ruku

text: держа́ть друг дру́га за́ руку

translation: 握手

roman: deržátʹ drug drúga zá ruku

text: здоро́ваться за́ руку с ке́м-либо

translation: 與人握手，用握手和別人打招呼

roman: zdoróvatʹsja zá ruku s kém-libo

text: подава́ть/пода́ть ру́ку

translation: 伸出援手

roman: podavátʹ/podátʹ rúku

text: Моя́ рука́ сожмётся.

translation: 我的手被攥緊

roman: Mojá ruká sožmjótsja.

text: развя́зывать/развяза́ть ру́ки

translation: 放開/解開（某人的）手

roman: razvjázyvatʹ/razvjazátʹ rúki

forms:
рука́ (canonical)
ruká (romanization)
руки́ (genitive)
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)
ручно́й (relational adjective)
ру́чка (diminutive)
ручо́нка (diminutive)
ручи́ща

ipa: [rʊˈka]

из рук вон

roman: iz ruk von

сбыть с рук

roman: sbytʹ s ruk

ру́ки как крюки́

roman: rúki kak krjukí

безру́кий

roman: bezrúkij

близору́кий

roman: blizorúkij

близору́ко

roman: blizorúko

близору́кость

roman: blizorúkostʹ

большеру́кий

roman: bolʹšerúkij

двуру́кий

roman: dvurúkij

длиннору́кий

roman: dlinnorúkij

долгору́кий

roman: dolgorúkij

голору́кий

roman: golorúkij

короткору́кий

roman: korotkorúkij

косору́кий

roman: kosorúkij

косору́кость

roman: kosorúkostʹ

кривору́кий

roman: krivorúkij

многору́кий

roman: mnogorúkij

однору́кий

roman: odnorúkij

стору́кий

roman: storúkij

четверору́кий

roman: četverorúkij

двуру́чный

roman: dvurúčnyj

нару́чный

roman: narúčnyj

однору́чный

roman: odnorúčnyj

подру́чный

roman: podrúčnyj

рукотво́рный

roman: rukotvórnyj

нерукотво́рный

roman: nerukotvórnyj

вручну́ю

roman: vručnúju

рука́стый

roman: rukástyj

рукоде́льный

roman: rukodélʹnyj

рукопа́шный

roman: rukopášnyj

врукопа́шную

roman: vrukopášnuju

руководи́тельский

roman: rukovodítelʹskij

своеру́чный

roman: svojerúčnyj

собственнору́чный

roman: sobstvennorúčnyj

собственнору́чно

roman: sobstvennorúčno

сподру́чный

roman: spodrúčnyj

несподру́чный

roman: nespodrúčnyj

четырёхру́чный

roman: četyrjóxrúčnyj

вруче́ние

roman: vručénije

двуру́шник

roman: dvurúšnik

зарука́вье

roman: zarukávʹje

на́ручни

roman: náručni

нару́чники

roman: narúčniki

подру́чник

roman: podrúčnik

пору́ка

roman: porúka

поруче́ние

roman: poručénije

по́ручень

roman: póručenʹ

пору́чик

roman: porúčik

рука́в

roman: rukáv

рука́вный

roman: rukávnyj

безрука́вный

roman: bezrukávnyj

безрука́вка

roman: bezrukávka

нарука́вный

roman: narukávnyj

нарука́вник

roman: narukávnik

подрука́вный

roman: podrukávnyj

рукави́ца

roman: rukavíca

рукави́чный

roman: rukavíčnyj

рукоби́тье

roman: rukobítʹje

рукоблу́дие

roman: rukoblúdije

руководи́тель

roman: rukovodítelʹ

руководи́тельница

roman: rukovodítelʹnica

руково́дство

roman: rukovódstvo

рукоде́лие

roman: rukodélije

рукоде́льница

roman: rukodélʹnica

рукокры́лое

roman: rukokrýloje

рукокры́лые

roman: rukokrýlyje

рукомо́йник

roman: rukomójnik

руконо́жка

roman: rukonóžka

рукоплеска́ния

roman: rukopleskánija

рукоположе́ние

roman: rukopoložénije

рукопожа́тие

roman: rukopožátije

ру́копись

roman: rúkopisʹ

рукопи́сный

roman: rukopísnyj

рукоприкла́дство

roman: rukoprikládstvo

рукоя́тка

roman: rukojátka

рукоя́ть

roman: rukojátʹ

автору́чка

roman: avtorúčka


рука

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

forms:
ру́ка (canonical)
rúka (romanization)

ipa: /rǔːka/

parts: ру ка


рука

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

forms:
рука́ (canonical)
ruká (romanization)
руки́ (genitive)
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)
руча́ (diminutive)
ру́чка (diminutive)


рыба

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ryba，更進一步的詞源未知。

text: яны́ жыву́ць між сабо́ю як ры́ба з вадо́ю

translation: 和睦相處

literal_meaning: 他們生活在一起，就像魚和水一樣

roman: janý žyvúcʹ miž sabóju jak rýba z vadóju

forms:
ры́ба (canonical)
rýba (romanization)
ры́бы (genitive)
ры́бы (nominative plural)
рыб (genitive plural)

ipa: [ˈrɨba]

рыба́к

roman: rybák


рыба

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ryba，更進一步的詞源未知。

text: сушёная ры́ба

translation: 魚乾

roman: sušónaja rýba

forms:
ры́ба (canonical)
rýba (romanization)
ры́бы (genitive)
ры́бы (nominative plural)
рыб (genitive plural)
ры́бный (relational adjective)
ры́бий (relational adjective)
ры́бка (diminutive)
рыбёшка (diminutive)

ipa: [ˈrɨbə]

рыб-

roman: ryb-

рыбо-

roman: rybo-

рыба́лка

roman: rybálka

рыба́чить

roman: rybáčitʹ

порыба́чить

roman: porybáčitʹ

ры́бочка

roman: rýbočka

ры́бий

roman: rýbij

рыбник

roman: rybnik

рыбоведение

roman: rybovedenije

рыболо́в

roman: rybolóv

Ры́бы

roman: Rýby

рыболо́вство

roman: rybolóvstvo

рыбопромы́шленник

roman: rybopromýšlennik


три

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。

forms: tri (romanization)

ipa: [tri]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-три.wav

rhymes: -ri


три

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *trьje / *tri，來自原始印歐語 *tréyes。

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-три.wav

трет

roman: tret

трети

roman: treti

третина

roman: tretina

третокласен

roman: tretoklasen

третоодделенец

roman: tretooddelenec

третоодделенка

roman: tretooddelenka

третосложен

roman: tretosložen

третостепен

roman: tretostepen

третпат

roman: tretpat

три илјади

roman: tri iljadi

триаголен

roman: triagolen

триаголник

roman: triagolnik

трибоен

roman: triboen

триглав

roman: triglav

тригодишен

roman: trigodišen

тригодишник

roman: trigodišnik

тригодишнина

roman: trigodišnina

триделен

roman: tridelen

тридимензионален

roman: tridimenzionalen

тридневен

roman: tridneven

триесет

roman: trieset

триесетгодишен

roman: triesetgodišen

триесетгодишник

roman: triesetgodišnik

триесетгодишнина

roman: triesetgodišnina

триесетина

roman: triesetina

триесетка

roman: triesetka

триесетмина

roman: triesetmina

триесетпати

roman: triesetpati

триесетти

roman: triesetti

тризаб

roman: trizab

триилјадити

roman: triiljaditi

тријазичен

roman: trijazičen

тријазичник

roman: trijazičnik

тријазичност

roman: trijazičnost

трикатен

roman: trikaten

трикатница

roman: trikatnica

трикрак

roman: trikrak

трикратен

roman: trikraten

трикрилен

roman: trikrilen

трилистен

roman: trilisten

тримесечен

roman: trimesečen

тримесечје

roman: trimesečje

триминутен

roman: triminuten

тримоторен

roman: trimotoren

тринаесет

roman: trinaeset

тринаесетгодишен

roman: trinaesetgodišen

тринаесетгодишник

roman: trinaesetgodišnik

тринаесетгодишнина

roman: trinaesetgodišnina

тринаесетина

roman: trinaesetina

тринаесетмина

roman: trinaesetmina

тринаесетпати

roman: trinaesetpati

тринаесетти

roman: trinaesetti

тринеделен

roman: trinedelen

триножен

roman: trinožen

триножник

roman: trinožnik

трипати

roman: tripati

триреден

roman: trireden

трироден

roman: triroden

трискок

roman: triskok

трискокач

roman: triskokač

трислоен

roman: trisloen

трисобен

roman: trisoben

триста

roman: trista

тристапати

roman: tristapati

тристотен

roman: tristoten

тристоти

roman: tristoti

тристран

roman: tristran

тритомен

roman: tritomen

трицифрен

roman: tricifren

тричасовен

roman: tričasoven

тричлен

roman: tričlen

тробоен

roman: troboen

тробојка

roman: trobojka

тродимензионален

roman: trodimenzionalen

троен

roman: troen

тројка

roman: trojka

тројство

roman: trojstvo

тројца

roman: trojca

тројче

roman: trojče

троскок

roman: troskok


три

glosses: трьѥ (trĭje) 的主格/賓格陰性/中性

forms:
tri (romanization)
тры (alternative)
трие (alternative)


три

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 три (tri)、трие (trije)，來自原始斯拉夫語 *trь̏je，來自原始波羅的-斯拉夫語 *tríjes，來自原始印歐語 *tréyes。與俄語 три (tri)、古教會斯拉夫語 трьѥ (trĭje)同源。

тры

roman: try


три

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。

ipa: [trʲi]

трете́йский

roman: tretéjskij

треуго́льник

roman: treugólʹnik

трёхгодичный

roman: trjóxgodičnyj

трёхдневный

roman: trjóxdnevnyj

трёхколёсный

roman: trjóxkoljósnyj

трёхлетний

roman: trjóxletnij

трёхстру́нный

roman: trjóxstrúnnyj

трёхцветный

roman: trjóxcvetnyj

трёхэта́жный

roman: trjóxɛtážnyj

три́жды

roman: tríždy

троекратный

roman: trojekratnyj

тро́йка

roman: trójka

тройно́й

roman: trojnój

тро́йня

roman: trójnja

трою́родный

roman: trojúrodnyj

в-тре́тьих

roman: v-trétʹix

втро́е

roman: vtróje

втроём

roman: vtrojóm

треть

roman: tretʹ

трёхмиллионный

roman: trjóxmillionnyj

трёхсотый

roman: trjóxsotyj

трёхтысячный

roman: trjóxtysjačnyj

три́дцать

roman: trídcatʹ

трина́дцать

roman: trinádcatʹ

три́ста

roman: trísta

тро́е

roman: tróje

notes: три 本身以及在複合數詞（23, 33, 43, 103 等）中時，若使用主格、賓格形式，可與對應名詞、形容詞或形容詞性分詞的不同形式搭配使用。具體內容參見два (dva)。


три

glosses: тере́ть (terétʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體


три

etymology_texts: 繼承自中古烏克蘭語 три (try)，來自古東斯拉夫語 три (tri)，來自原始斯拉夫語 *trь̏je (“三”)。與烏克蘭語 три (try)同源。

forms: try (romanization)

ipa: /trɪ/


три

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。

forms:
три̑ (canonical)
trȋ (romanization)

ipa: /trîː/


три

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。

ipa: [trɪ]


родина

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rodina。

forms:
роди́на (canonical)
rodína (romanization)

ipa: [roˈdinɐ]

rhymes: -inɐ

та́тковина

roman: otéčestvo

sense: 祖國


родина

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rodina。

forms:
rodina (romanization)
родински (relational adjective)

ipa: [ˈrɔdina]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-родина.wav

татковина

roman: tatkovina

мајковина

roman: majkovina

род

roman: rod

роднина

roman: rodnina


родина

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rodina。

text: тоскова́ть по ро́дине

translation: 思鄉

roman: toskovátʹ po ródine

forms:
ро́дина (canonical)
ródina (romanization)
ро́дины (genitive)
ро́дины (nominative plural)
ро́дин (genitive plural)

ipa: [ˈrodʲɪnə]

оте́чество

roman: otčízna

роди́мый

roman: rodímyj

родно́й

roman: rodnój


родина

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *rodina。等同於рід (rid) + -ина (-yna)。

forms:
роди́на (canonical)
rodýna (romanization)
роди́ни (genitive)
роди́ни (nominative plural)
роди́н (genitive plural)
роди́нний (relational adjective)
роди́нин (relational adjective)

ipa: [rɔˈdɪnɐ]

сім'я́

roman: simʺjá

sense: 家庭


мир

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。

text: мир и поко́й

translation: 平和寧靜

roman: mir i pokój

text: Оставе́те ме на ми́ра!

translation: 讓我靜一靜！

roman: Ostavéte me na míra!

forms:
mir (romanization)
ми́рен (relational adjective)
ми́ров (relational adjective)

ipa: [mir]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-мир.wav

rhymes: -ir

поко́й

roman: pokój

sense: 平靜，平穩，安詳

свят

roman: vseléna

sense: 宇宙；世界

миро-

roman: miro-

Миролю́б

roman: Miroljúb

Миролю́ба

roman: Miroljúba

Миросла́в

roman: Mirosláv

Миросла́ва

roman: Mirosláva

мирогле́д

roman: mirogléd

sense: 世界觀

всеми́р

roman: vsemír

sense: 宇宙

всеми́рен

roman: vsemíren

sense: 全體

миря́нин

roman: mirjánin

sense: 外行

неми́рник

roman: nemírnik

sense: 造反的人


мир

etymology_texts: 與官話 明兒／明儿 (míngr)同源。

forms: mir (romanization)

минтян

roman: mirgə

sense: 明天


мир

etymology_texts: 來自原始通古斯語 *muire，對照鄂溫克語 мирэ (mirə)、滿語 ᠮᡝᡳᡵᡝᠨ (meiren)、赫哲語 муйрэ (mujre)、нгуйрэ (ŋujre)。


мир

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。

forms:
mir (romanization)
мирен (relational adjective)
миръ (alternative)
міръ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-мир.wav


мир

etymology_texts:
繼承自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás (“和平”)，來自原始印歐語 *mey(H)-ró-s。
“和平”及“世界”雙義並存為斯拉夫語族的獨有情況。
1918年以前的舊正字法能區分兩個不同的意思，雖拼寫不同，但發音依然相同。

text: война́ и мир

translation: 戰爭與和平

roman: vojná i mir

text: мир во всём ми́ре

translation: 世界和平

roman: mir vo vsjóm míre

text: опло́т ми́ра

translation: 和平的支柱

roman: oplót míra

text: Ми́ру мир!

translation: 讓世界和平

roman: Míru mir!

text: происхожде́ние ми́ра

translation: 原始宇宙

roman: proisxoždénije míra

forms:
mir (romanization)
ми́ра (genitive)
миры́ (nominative plural)
миро́в (genitive plural)
мирово́й (relational adjective)
мирско́й (relational adjective)
миро́к (diminutive)

ipa: [mʲir]

русский мир

roman: russkij mir

sense: 俄羅斯治世

всеми́рный

roman: vsemírnyj

мири́ть

roman: mirítʹ

мирова́я

roman: mirovája

мирово́й

roman: mirovój

ми́рный

roman: mírnyj

обмирщение

roman: obmirščenije

переми́рие

roman: peremírije

примире́ние

roman: primirénije

notes: 方位格形式 миру（“在[這]世界”）可與宗教人物名字搭配使用，表示其俗名。如“Протопоп Афанасий, в миру Александр Иванович Неизвестнов” —— “首席神父阿法納西，俗名亞歷山大·伊萬諾維奇·內茲維斯特諾夫”。

мырр

roman: myrr


мир

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás，來自原始印歐語 *mey(H)-ró-s。

text: Пошто је признавање урођеног достојанства и једнаких и неотуђивих права свих чланова људске породице темељ слободе, правде и мира у свету;

translation: 鉴于对人类家庭所有成员的固有尊严及其平等的和不移的权利的承认，乃是世界自由、正义与和平的基础，

ref: 1996，聯合國，「世界人權宣言 - 塞爾維亞語版」，收錄於 UDHR in Unicode：

text: Нобелова награда за мир

translation: 諾貝爾和平獎

text: центар града је оаза мира и зеленила

translation: 市中心是和平與青蔥的綠洲

text: мировна конференција

translation: 和平會議

text: остави ме на миру!

translation: 離我遠一點！

text: пусти ме на миру!

forms:
ми̑р (canonical)
mȋr (romanization)

ipa: /mîːr/


мир

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。

forms:
myr (romanization)
ми́ру (genitive)

ipa: [mɪr]

ми́рний

roman: mýrnyj

мирови́й

roman: myrovýj

мирськи́й

roman: myrsʹkýj

переми́р'я

roman: peremýrʺja


перо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *però。

forms:
перо́ (canonical)
peró (romanization)
перце́ (diminutive)

ipa: [pɛˈrɔ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-перо.wav

rhymes: -rɔ


перо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *pero (“羽毛”)。

forms:
pero (romanization)
перце (diminutive)

ipa: [ˈpɛɾɔ]


перо

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *però。

forms:
перо́ (canonical)
peró (romanization)
пера́ (genitive)
пе́рья (nominative plural)
пе́рьев (genitive plural)
пёрышко (diminutive)

ipa: [pʲɪˈro]

белопёрый

roman: belopjóryj

златопёрый

roman: zlatopjóryj

краснопёрый

roman: krasnopjóryj

опере́ние

roman: operénije

опериться

roman: operitʹsja

пери́на

roman: perína

пе́ристый

roman: péristyj

пернатый

roman: pernatyj

перьевой

roman: perʹjevoj

светлопёрый

roman: svetlopjóryj

синепёрый

roman: sinepjóryj

чернопёрый

roman: černopjóryj


перо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *però。

forms: pero (romanization)


перо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *pero。

text: чов(ј)ек од пера

translation: 文人

literal_meaning: 筆之人

forms:
пѐро (canonical)
pèro (romanization)

ipa: /pěro/

плѐктро̄н

sense: 弦撥

parts: пе ро


перо

forms:
перо́ (canonical)
peró (romanization)
пера́ (genitive)
пе́ра (nominative plural)
пер (genitive plural)
пірце́ (diminutive)
пір'ї́нка (diminutive)
піри́нка (diminutive)

ipa: [peˈrɔ]


гора

etymology_texts: 與гарэ́ць (harécʹ，“燃燒，被燒盡”)相關。包括與俄語 го́ре (góre)、烏克蘭語 го́ре (hóre)同源。

forms:
го́ра (canonical)
hóra (romanization)
го́ра (genitive)

ipa: [ˈɣora]

ipa: [ˈɦɔrɐ]


гора

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

text: Сре́дна гора́

translation: 斯雷那山脈

literal_meaning: 中部山脈

roman: Srédna gorá

forms:
гора́ (canonical)
gorá (romanization)
го́рски (relational adjective)
гори́ца (diminutive)
гори́чка (diminutive)

ipa: [ɡoˈra]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-гора.wav

планина́

roman: planiná

sense: 山


гора

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

forms:
gora (romanization)
горски (relational adjective)
горичка (diminutive)

ipa: [ˈɡɔɾa]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-гора.wav

шума

roman: šuma

sense: 森林

планина

roman: planina


гора

forms: gora (romanization)

горьнъ

roman: gorĭnŭ

горьнь

roman: gorĭnĭ

горьши

roman: gorĭši

горѣ

roman: gorě


гора

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。


гора

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

text: в го́ру

translation: 上坡

roman: v góru

text: по́д гору

translation: 下坡

roman: pód goru

forms:
гора́ (canonical)
gorá (romanization)
горы́ (genitive)
го́ры (nominative plural)
гор (genitive plural)
го́рный (relational adjective)
го́рский (relational adjective)
го́рка (diminutive)

ipa: [ɡɐˈra]

го́рец

roman: górec

гори́стый

roman: gorístyj

наго́рный

roman: nagórnyj

на-гора́

roman: na-gorá

плоского́рье

roman: ploskogórʹje

предго́рье

roman: predgórʹje


гора

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

forms:
го̀ра (canonical)
gòra (romanization)

ipa: /ɡǒra/

parts: го ра


гора

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

forms:
гора́ (canonical)
horá (romanization)
гори́ (genitive)
го́ри (nominative plural)
гір (genitive plural)
гірни́й (relational adjective)
гірськи́й (relational adjective)
горови́й (relational adjective)
гі́рка (diminutive)

ipa: [ɦɔˈra]


направо

forms:
напра́во (canonical)
naprávo (romanization)
по́-напра́во (comparative)
на́й-напра́во (superlative)

ipa: [nɐˈpravo]

rhymes: -avo


направо

forms:
напра́во (canonical)
naprávo (romanization)

ipa: [nɐˈpravə]

audio: Ru-направо.ogg

rhymes: -avə

нале́во

roman: nalévo

sense: 向右


Европа

etymology_texts: 來自俄語 Евро́па (Jevrópa)，來自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē)。

text: Мәҙәк итеп ҡарап торҙом кескәй генә ҡырмыҫҡаға: йөк кутәреп сығып бара Азиянан Европаға.

translation: 我饒有興致地看著一隻小螞蟻：拿著行李，正從亞洲穿越到歐洲。

roman: Mäðäk itep qarap torðom keskäy genä qïrmïθqağa: yök kutärep sïğïp bara Aziyanan Yevropağa.

forms: Yevropa (romanization)

parts: Ев ро па


Европа

glosses: 歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）

forms:
Евро́па (canonical)
Evrópa (romanization)
европе́йски (relational adjective)

ipa: [ɛˈvrɔpɐ]

rhymes: -ɔpɐ

европе́ец

roman: evropéec

европе́йка

roman: evropéjka

notes:
通常它不和定語一起使用，因為它是一個專有名詞。例如：Евро́па е бога́та
Evrópa e bogáta
歐洲很富有。

notes:
然而，當以貶義的方式提到一個前往歐洲的保加利亞人時，就會使用定冠詞，並變為陰性：Ба́й Га́ньо тръ́гнал по Евро́пата.
Báj Gánjo trǎ́gnal po Evrópata.
巴伊·甘紐已經前往那個歐洲。


Европа

etymology_texts: 源自俄語 Евро́па (Jevrópa)，來自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē)。

glosses: 歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）

forms:
Yevropa (romanization)
يەۋروپا


Европа

glosses: 歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）

forms: Evropa (romanization)

ipa: [ˈɛvrɔpa]

Евро́пеец

roman: Evrópeec

Евро́пејка

roman: Evrópejka

е́вропски

roman: évropski

европеи́зам

roman: evropeízam

европеиза́ција

roman: evropeizácija

европеизи́ра

roman: evropeizíra

европеизи́ран

roman: evropeizíran

европеизи́рање

roman: evropeizíranje


Европа

etymology_texts: 繼承自中古俄語 Еѵропа (Jeiropa)、Европа (Jevropa)和Эѵропа (Eiropa) (17世紀)，可能經由古盧森尼亞語在到波蘭語 Europa，來自拉丁語 Eurōpa，來自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē)。取代了先前的形式，像是Еѵропіа、Европїя等。

glosses: 歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）

forms:
Евро́па (canonical)
Jevrópa (romanization)
Евро́пы (genitive)
европе́йский (relational adjective)
Еуро́па (alternative)

ipa: [(j)ɪˈvropə]

европе́ец

roman: jevropéjec

европе́йка

roman: jevropéjka

евро́пий

roman: jevrópij

гало́пом по Евро́пам

roman: galópom po Jevrópam

Гейропа

roman: Gejropa

Европо

roman: Jevropo

Европа

roman: Evropa

Европа

roman: Yevropa

Европ

roman: Jevrop

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

Европа

roman: Yävropa


Европа

glosses: 歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）

forms:
Евро́па (canonical)
Evrópa (romanization)

ipa: /eʋrǒːpa/


Африка

etymology_texts: 最终源自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

glosses: (歷史) 阿非利加（羅馬帝國的一個行省，包括現在的突尼斯以及阿爾及利亞、利比亞部分沿海地區）

forms:
А́фрика (canonical)
Áfrika (romanization)
африка́нски (relational adjective)
африка́нец (demonym)
африка́нка (feminine demonym)

ipa: [ˈafrikɐ]

rhymes: -afrikɐ


Африка

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms: Afrika (romanization)


Африка

etymology_texts: 借自俄語 А́фрика (Áfrika)，源自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）


Африка

etymology_texts: 借自俄語 А́фрика (Áfrika)，源自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms:
Afrika (romanization)
افرئقا


Африка

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

ipa: [ˈafrika]


Африка

etymology_texts: 借自塞爾維亞-克羅地亞語 Африка／Afrika，最终源自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms:
Afrika (romanization)
африцки (relational adjective)

ipa: [afˈrika]

rhymes: -ika

parts: Афри ка


Африка

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms:
А́фрика (canonical)
Áfrika (romanization)
А́фрики (genitive)
африка́нский (relational adjective)

ipa: [ˈafrʲɪkə]

audio: LL-Q7737 (rus)-Cinemantique-Африка.wav

африка́нец

roman: afrikánec

африка́нка

roman: afrikánka

Африка

roman: Afrika


Африка

etymology_texts: 借自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms:
А̀фрика (canonical)
Àfrika (romanization)

ipa: /ǎfrika/

parts: А фри ка


Африка

etymology_texts: 借自俄語 А́фрика (Áfrika)。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

Африқо

roman: Afriqo

sense: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）


Африка

etymology_texts: 借自拉丁語 Āfrica。

glosses: 非洲（位於歐洲以南、介於大西洋和印度洋之間的大洲）

forms:
А́фрика (canonical)
Áfryka (romanization)
А́фрики (genitive)
африка́нський (relational adjective)

ipa: [ˈafrekɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Африка.wav

африка́нець

roman: afrykánecʹ

африка́нка

roman: afrykánka


Америка

glosses: 美洲（兩個大洲，北美洲和南美洲）

glosses: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

forms:
Аме́рика (canonical)
Amérika (romanization)

ipa: [ɐˈmɛrikɐ]

rhymes: -ɛrikɐ

Се́верна Аме́рика

roman: Séverna Amérika

Центра́лна Аме́рика

roman: Centrálna Amérika

Ю́жна Аме́рика

roman: Júžna Amérika

америка́нец

roman: amerikánec

америка́нка

roman: amerikánka

америка́нски

roman: amerikánski


Америка

glosses: 美洲（兩個大洲，北美洲和南美洲）

glosses: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

forms: Amerika (romanization)

ipa: [aˈmɛɾika]

Соединети Американски Држави

roman: SAD

sense: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

Соединетите Држави

sense: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

САД

sense: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

Јужна Америка

roman: Južna Amerika

Централна Америка

roman: Centralna Amerika

Северна Америка

roman: Severna Amerika

Соединети Американски Држави

roman: Soedineti Amerikanski Državi

Американец

roman: Amerikanec

Американка

roman: Amerikanka

американски

roman: amerikanski


Америка

glosses: 美洲（兩個大洲，北美洲和南美洲）

glosses: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

forms:
Аме́рика (canonical)
Amérika (romanization)
Аме́рики (genitive)
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

ipa: [ɐˈmʲerʲɪkə]

audio: Ru-Америка.ogg

Се́верная Аме́рика

roman: Sévernaja Amérika

Центра́льная Аме́рика

roman: Centrálʹnaja Amérika

Ю́жная Аме́рика

roman: Júžnaja Amérika


Америка

glosses: 美洲（兩個大洲，北美洲和南美洲）

glosses: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

forms:
Амѐрика (canonical)
Amèrika (romanization)

ipa: /aměrika/

parts: А ме ри ка


Америка

glosses: 美洲（兩個大洲，北美洲和南美洲）

glosses: 美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）

forms:
Аме́рика (canonical)
Améryka (romanization)
Аме́рики (genitive)
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

ipa: [ɐˈmɛrekɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Америка.wav

Півні́чна Аме́рика

roman: Pivníčna Améryka

Центра́льна Аме́рика

roman: Centrálʹna Améryka

Півде́нна Аме́рика

roman: Pivdénna Améryka


город

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。俄語 град (grad) 的同源對似詞，源自古教會斯拉夫語。

text: столи́чный го́род

translation: 首都；都城

roman: stolíčnyj górod

text: уе́здный го́род

translation: 县城

roman: ujézdnyj górod

forms:
го́родъ (alternative)
го́род (canonical)
górod (romanization)
го́рода (genitive)
города́ (nominative plural)
городо́в (genitive plural)
городско́й (relational adjective)
городо́к (diminutive)
городи́шко (derogatory)

ipa: [ˈɡorət]

городской

roman: gorodskoj

горожа́нин

roman: gorožánin

горожа́нка

roman: gorožánka

городово́й

roman: gorodovój

городни́чий

roman: gorodníčij

гоорот

roman: gōrot

куорат

roman: kuorat

горӕт

roman: goræt


город

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。

glosses: 帶城牆的城鎮、城市；城堡

forms:
го́род (canonical)
hórod (romanization)
го́рода (genitive)
городи́ (nominative plural)
городі́в (genitive plural)
городськи́й (relational adjective)

ipa: [ˈɦɔrɔd]

ipa: [ɦɔˈrɔd]

мі́сто

roman: cytadélʹ

sense: 帶城牆的城鎮、城市；城堡

цитаде́ль

sense: 帶城牆的城鎮、城市；城堡


город

forms:
горо́д (canonical)
horód (romanization)
горо́ду (genitive)
горо́ди (nominative plural)
горо́дів (genitive plural)
горо́дній (relational adjective)
горо́дик (diminutive)


друг

etymology_texts: 來源原始斯拉夫語 *drugъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás，來自原始印歐語 *dʰrewgʰ-。

forms:
druh (romanization)
дру́га (genitive)
друзья́ (nominative plural)
друзе́й (genitive plural)

ipa: [drux]

ся́бар

roman: prýjacjelʹ

sense: 朋友