старогрчки

forms: starogrčki (romanization)

ipa: [staɾɔˈɡr̩t͡ʃki]


старомоден

pos: adj

pos_title: 形容詞

glosses: 保守的，守舊的，過時的，古板的，陳舊的

forms:
staromoden (romanization)
постаромоден (comparative)
најстаромоден (superlative)

ipa: [staˈrɔmɔdɛn]

ipa: [staɾɔˈmɔdɛn]


статистичар

pos: noun

pos_title: 名詞

forms:
statističar (romanization)
статистичарка (feminine)

ipa: [staˈtistit͡ʃar]


статистичар

forms:
статѝстича̄р (canonical)
statìstičār (romanization)

ipa: /statǐstit͡ʃaːr/

parts: ста ти сти чар


статија

forms: statija (romanization)

ipa: [ˈstati(j)a]


стебло

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stьblo。

forms: steblo (romanization)

ipa: [ˈstɛbɫɔ]


степен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stepenь。

forms:
stepen (romanization)
степени (plural)

ipa: [ˈstɛpɛn]


стилска фигура

forms: stilska figura (romanization)

ipa: [ˈstiɫska fiˈɡuɾa]


стожер

forms:
stožer (romanization)
стожери (plural)


стои

pos: verb

pos_title: 動詞

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stojati。

forms:
stoi (romanization)
застане (perfective)

ipa: [ˈstɔi]


столар

forms: stolar (romanization)

ipa: [ˈstɔɫar]

столарија

roman: stolarija

столарница

roman: stolarnica

столарски

roman: stolarski

столарство

roman: stolarstvo


стоногалка

forms:
stonogalka (romanization)
стоногалки (plural)

ipa: [stɔˈnɔɡaɫka]


страв

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *straxъ。

forms: strav (romanization)

ipa: [straf]


стих

forms:
stih (romanization)
стиховен (relational adjective)
стихъ (alternative)

ipa: [stix]


стих

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自古教會斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自古希臘語 στίχος (stíkhos，“行，線，詩句”)。

text: Стих каждый повести твоей звучит и блещет, как червонец.

translation: 你故事中的每一行都像金幣或鈔票一樣閃閃發光。

roman: Stix každyj povesti tvojej zvučit i bleščet, kak červonec.

ref: 1826，Alexander Pushkin，「К Баратынскому」，收錄於 To Baratynsky：

text: Глава первая, стих тринадцатый

translation: 第一章，第十三節

roman: Glava pervaja, stix trinadcatyj

text: Человек довольно холодный, как почти все сочинители, он напряжённо уверял её, а может быть, и себя, что он её обожает, воспевал её в нескончаемых стихах и читал их ей с каким-то и неестественным и искренним восторгом.

translation: 他和幾乎所有作家一樣，是個相當冷漠的人，但他極力向她保證，或許也向他自己保證，他愛慕她，用無盡的詩歌來讚美她，並以一種既不自然又真誠的熱情讀給她聽。

roman: Čelovek dovolʹno xolodnyj, kak počti vse sočiniteli, on naprjažónno uverjal jejó, a možet bytʹ, i sebja, što on jejó obožajet, vospeval jejó v neskončajemyx stixax i čital ix jej s kakim-to i nejestestvennym i iskrennim vostorgom.

ref: 1860，Ivan Sergeyevich Turgenev，「Первая любовь」，收錄於 First Love：

glosses: 宗教題材的古代民間詩歌作品 (通常加上形容詞Духо́вный (Duxóvnyj，“精神，靈性”))。

text: Духовный стих об Адаме и Еве

translation: 關於亞當和夏娃的精神詩篇

roman: Duxovnyj stix ob Adame i Jeve

forms:
stix (romanization)
стиха́ (genitive)
стихи́ (nominative plural)
стихо́в (genitive plural)
стихово́й (relational adjective)
стишо́к (diminutive)
стихъ (alternative)

ipa: [sʲtʲix]

строка́ (поэти́ческого произведе́ния)

roman: stroká (poetíčeskovo proizvedénija)

sense: 詩句，段落

стихотворе́ние

roman: poéma

sense: 詩，詩歌

стишо́к

roman: stišók

стишо́чек

roman: stišóček

стихотворе́ние

roman: stixotvorénije

стихи́ра

roman: stixíra

стихотво́рец

roman: stixotvórec

стихира́рь

roman: stixirárʹ

стихе́рный

roman: stixérnyj

стихи́рный

roman: stixírnyj

стиховна

roman: stixovna

стихоло́гия

roman: stixológija

стихосло́вие

roman: stixoslóvije

стихосложе́ние

roman: stixosložénije

стих-гимн

roman: stix-gimn

стих-пе́сня

roman: stix-pésnja

стих-призы́в

roman: stix-prizýv

стих-псало́м

roman: stix-psalóm

стих-разду́мье

roman: stix-razdúmʹje

стихово́й

roman: stixovój

стихотво́рный

roman: stixotvórnyj


стих

text: Иногда́ на него́ находи́л филосо́фский стих, и он начина́л рассужда́ть на каку́ю-нибудь отвлечённую те́му, а она́ слуша́ла и смотре́ла ему́ в лицо́ с любопы́тством.

translation: 有時，他會產生一種哲學的情緒，開始談論一些抽象的話題，而她會傾聽並好奇地注視著他的臉。

roman: Inogdá na nevó naxodíl filosófskij stix, i on načinál rassuždátʹ na kakúju-nibudʹ otvlečónnuju tému, a oná slušála i smotréla jemú v licó s ljubopýtstvom.

ref: 1889，Антон Павлович Чехов（安東·帕夫洛維奇·契訶夫），Учитель словесности [文學教師]：

forms: стихъ (alternative)

настрое́ние

roman: nastrojénije

sense: 情緒


стих

glosses: сти́хнуть (stíxnutʹ) 的短陽性單數過去時直陳式完整體

forms: stix (romanization)


стих

etymology_texts: 來自古希臘語 στῐ́χος (stĭ́khos，“詩節，詩句”)。

forms:
сти̏х (canonical)
stȉh (romanization)

ipa: /stîx/


стравопочит

forms: stravopočit (romanization)

ipa: [stravɔˈpɔt͡ʃit]


странски

forms: stranski (romanization)

ipa: [ˈstranski]


страст

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *strastь。

forms: strast (romanization)

ipa: [strast]


стратегија

forms: strategija (romanization)

ipa: [straˈtɛɡi(j)a]


страшен

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *strašьnъ。

ipa: [ˈstraʃɛn]

rhymes: -aʃɛn

страх

roman: strah

стра́хов

roman: stráhov

страхли́в

roman: strahlív

страхли́вост

roman: strahlívost

страхли́вец

roman: strahlívec

страхли́вка

roman: strahlívka

страхови́т

roman: strahovít


страшен

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *strašьnъ。

forms:
strašen (romanization)
пострашен (comparative)
најстрашен (superlative)


страшен

glosses: стра́шный (strášnyj) 的短陽性單數

forms:
стра́шен (canonical)
strášen (romanization)

ipa: [ˈstraʂɨn]


стреа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *strěxa（俄語 стреха́ (strexá)、波蘭語 strzecha）。

forms: strea (romanization)

ipa: [ˈstrɛa]


стрелиште

forms:
strelište (romanization)
стрелишта (plural)

ipa: [ˈstrɛliʃtɛ]


стриже

forms:
striže (romanization)
истриже (perfective)

ipa: [ˈstriʒɛ]


стрмен

forms:
strmen (romanization)
пострмен (comparative)
најстрмен (superlative)

ipa: [ˈstr̩mɛn]


стронциум

forms: stroncium (romanization)

ipa: [ˈstrɔnt͡si(j)um]


стручност

forms: stručnost (romanization)

ipa: [ˈstrut͡ʃnɔst]


струја

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *struja。

forms:
struja (romanization)
струи (plural)
струичка (diminutive)

ipa: [ˈstruja]


струја

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *struja。

forms:
стру́ја (canonical)
strúja (romanization)


стршен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sьrxy。

forms:
stršen (romanization)
стршни (plural)

ipa: [ˈstr̩ʃɛn]


студ

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *studъ。

forms: stud (romanization)

ipa: [stut]


стјуард

glosses: 空中乘務員，空中服務員，空姐

forms: stjuard (romanization)

ipa: [ˈstjuart]


стјуардеса

forms: stjuardesa (romanization)

ipa: [stjuarˈdɛsa]


субјективен

forms:
subjektiven (romanization)
посубјективен (comparative)
најсубјективен (superlative)

ipa: [subjɛkˈtivɛn]


сув

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *suxъ。

forms:
suv (romanization)
посув (comparative)
најсув (superlative)

ipa: [suf]


суво грозје

forms:
суво́ грозје (canonical)
suvó grozje (romanization)

ipa: [suˈvɔ‿ɡrɔzjɛ]


судија

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sǫdi。

forms:
sudija (romanization)
судии (plural)
судијка (feminine)

ipa: [ˈsudi(j)a]

суд

roman: sud

суден

roman: suden

судиски

roman: sudiski

судилиште

roman: sudilište

судница

roman: sudnica

судски

roman: sudski


судница

forms: sudnica (romanization)

ipa: [ˈsudnit͡sa]


сунѓер

forms:
sunǵer (romanization)
сунѓери (plural)

ipa: [ˈsuɲɟɛr]


супа

forms:
supa (romanization)
супен (relational adjective)
супичка (diminutive)

ipa: [ˈsupa]


супа

glosses: суп (sup) 的屬格單數

forms:
су́па (canonical)
súpa (romanization)

ipa: [ˈsupə]


супа

forms:
су̏па (canonical)
sȕpa (romanization)

ipa: /sûpa/

parts: су па


сура

etymology_texts: 借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

forms:
су́ра (canonical)
súra (romanization)
су́ры (genitive)
су́ры (nominative plural)
сур (genitive plural)

ipa: [ˈsura]


сура

etymology_texts: 借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

forms:
су́ра (canonical)
súra (romanization)

ipa: [ˈsurɐ]


сура

etymology_texts: 借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

ipa: [ˈsuɾa]


сура

etymology_texts: 借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

ipa: [ˈsurə]


сура

etymology_texts: 借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

forms:
су́ра (canonical)
súra (romanization)
су́ри (genitive)
су́ри (nominative plural)
сур (genitive plural)


сурутка

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *syrovatъka。

forms: surutka (romanization)

ipa: [ˈsuɾutka]


суштество

forms: suštestvo (romanization)

ipa: [ˈsuʃtɛstvɔ]


сфаќа

forms:
sfaḱa (romanization)
сфати (perfective)

ipa: [ˈsfaca]

notes: 這個詞通常被拼錯為“сваќа”。


сценарио

forms: scenario (romanization)

ipa: [st͡sɛˈnaɾi(j)ɔ]


т.е.

pos: adv

pos_title: 副詞

glosses: то ест (to est，“也就是”)的縮寫

forms:
t.e. (romanization)
т. е. (alternative)


т.е.

glosses: то́ есть (tó jestʹ，“也就是”)的縮寫

forms: t.je. (romanization)


ぴえん

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

glosses: 哭泣的擬聲詞，用來表達可惜、傷心或喜極而泣等情緒；同時也是繪文字🥺的名稱

forms: pien (romanization)

ipa: [pʲiẽ̞ɴ]


ぴえん

forms:
pien (romanization)
ぴえんな (attributive)
ぴえんに (continuative)
ぴえんだろ (stem)
ぴえんで (stem)
ぴえんだ (stem)
ぴえんな (stem)
ぴえんなら (stem)
ぴえんであれ (stem)
ぴえんではない (informal negative)
ぴえんじゃない (informal negative)
ぴえんだった (informal past)
ぴえんではなかった (informal past negative)
ぴえんじゃなかった (informal past negative)
ぴえんです (formal)
ぴえんではありません (formal negative)
ぴえんじゃありません (formal negative)
ぴえんでした (formal past)
ぴえんではありませんでした (formal past negative)
ぴえんじゃありませんでした (formal past negative)
ぴえんで
ぴえんなら（ば）
ぴえんだったら
ぴえんだろう
ぴえんに
ぴえんさ


pos: symbol

pos_title: 符號

glosses: 紗麗（印度、孟加拉、巴基斯坦、尼泊爾、斯里蘭卡等國婦女的一種傳統服裝）


glosses: 眼睛上下不齊、波浪狀嘴巴的臉


glosses: 戴著派對帽、吹著派對喇叭的臉


tatil

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تعطیل (taˁtīl)，源自阿拉伯語 تَعْطِيل (taʕṭīl)。

forms:
tatili
tatiller (plural)

ipa: /taːtil/

ipa: [taːˈtíl]


tati

etymology_texts: 源自拉丁語 tata。對比羅馬尼亞語 tată。

forms:
tatã (alternative)
tatu (alternative)
tata (alternative)
tãtenj (plural)


tati

glosses: tata 的與格/方位格單數


tatlı

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 طاتلو (tatlı, datlı)，等同於tat + -lı。

ipa: /tɑtɫɯ/


tatlı

forms:
tatlıyı
tatlılar (plural)


амҽыша

forms:
а-мҽыша (canonical)
a-mĉəŝa (romanization)


dadsız

forms:
daha dadsız (comparative)
ən dadsız (superlative)

tamsız

sense: 無味的，寡淡的

dadsız diabet

sense: 尿崩症


аҩаша

forms:
а-ҩа́ша (canonical)
a-jʷáŝa (romanization)


ахаша

forms:
а-ха́ша (canonical)
a-xáŝa (romanization)


аҧшьаша

forms:
а-ҧшьаша (canonical)
a-pšaŝa (romanization)


ахәаша

forms:
а-хәаша (canonical)
a-xʷaŝa (romanization)


асабша

etymology_texts: 繼承自原始阿布哈茲-阿巴扎語 *śábəša (“星期六”)。

forms:
а-сабша (canonical)
a-sabŝa (romanization)


tatti

etymology_texts: 與芬蘭語 tatti有關。


пщба

pos: num

pos_title: 數詞

etymology_texts: 繼承自原始阿布哈茲-阿巴扎語 *pš́ǝ́ (“四”)。

forms: pšba (romanization)

ipa: [pɕˑba]


tatã

etymology_texts: 源自拉丁語 tata。對比羅馬尼亞語 tată。

forms:
tatu (alternative)
tata (alternative)
tati (alternative)
tãtãnj (plural)


tatu

glosses: tattoo (“文身”)的古舊形式

forms: tatus (plural)


tatu

glosses: tattoo (“文身”)的古舊形式

forms:
tatus (third-person singular present)
tatuing (present participle)
tatued (past participle)


tatu

glosses: tatou (“大犰狳”)的另一種寫法


tatu

etymology_texts: 源自原始班圖語 *-tátʊ̀。


tatu

etymology_texts: 源自法語 tatou，源自古圖皮語 tatu (“犰狳”)。

forms: tatuk (plural)

ipa: [ˈtɒtu]

rhymes: -tu

parts: ta tu


tatu

etymology_texts: 源自原始圖皮-瓜拉尼語 *tatu。

tatou

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

tatu

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

tatu

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑


tatu

etymology_texts: 源自古圖皮語，對比瓜拉尼語tatu。

ipa: /taˈtu/

ipa: /tɐˈtu/


tatu

glosses: tat 的與格/方位格單數


tatu

etymology_texts: 源自原始班圖語 *-tátʊ̀。

forms: -tatú (canonical)


tatu

etymology_texts: 源自原始班圖語 *-tátʊ̀。

forms: tatu


tatu

etymology_texts: 源自原始班圖語 *-tátʊ̀。

forms: tatu (plural)


tatu

etymology_texts: 與斯瓦希里語 tatu等同源。

notes: 本詞接在名詞後，如 mabweta gatatu（三個盒子）。


tatou

etymology_texts: 源自古圖皮語 tatu (“犰狳”)，可能通過法語。對比tatouay。

forms: tatous (plural)


tatou

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-tatou.wav


tatou

pos: pron

pos_title: 代詞

glosses: 我們（第一人稱複數，包括聽話者）


使恁母

zh_pron: sái-lín-bú

zh_pron: saylynbuo

ipa: /sai̯⁵³⁻⁴⁴ lin⁵³⁻⁴⁴ bu⁵³/

ipa: /sai̯⁵⁵⁴⁻²⁴ lin⁵⁵⁴⁻²⁴ bu⁵⁵⁴/


tauk

etymology_texts: 源自原始馬來語 *tahu(ʔ)，源自原始馬來-占語，源自原始馬來-松巴哇語，源自原始馬來-波利尼西亞語 *taqu，源自原始南島語 *Caqu。

forms:
tau (alternative)
tau' (alternative)

ipa: /tauʔ/


tauk

etymology_texts: 源自原始馬來語 *tahu(ʔ)。


таан

forms:
taan (romanization)
тан (alternative)

ipa: [ˈtaan]

таан-алва

roman: taan-alva


табулатор

forms: tabulator (romanization)

ipa: [tabuˈɫatɔr]


таван

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 طوان (tavan)。

forms: tavan (romanization)

ipa: [ˈtavan]


тавтологија

forms: tavtologija (romanization)

ipa: [taftɔˈɫɔɡi(j)a]


тага

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tǫga。

forms: taga (romanization)

ipa: [ˈtaɡa]


таен

forms:
taen (romanization)
потаен (comparative)
најтаен (superlative)

ipa: [ˈtaɛn]


тажен

forms:
tažen (romanization)
потажен (comparative)
најтажен (superlative)

ipa: [ˈtaʒɛn]


taula

etymology_texts: 源自加泰羅尼亞語 taula (“桌”)。英語 table 的同源對似詞。

forms: taulas (plural)


taula

etymology_texts: 對比加泰羅尼亞語 taula、奧克語 taula，源自拉丁語 tabula (“板”)。


taula

etymology_texts: 源自拉丁語 tabula (“桌，板”)。

forms: taules (plural)

àbac

sense: 表格


taula

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *takla，借自波羅的語族，對比拉脫維亞語 dagla (“火絨”)、立陶宛語 deglis (“火絨”)。與愛沙尼亞語 tael、卡累利阿語 takla、沃特語 tagla同源。

forms: taulo (alternative)


taula

etymology_texts: 源自拉丁語 tabula (“桌，板”)。

ipa: [ˈtawlo]


таи

forms:
tai (romanization)
затаи (perfective)

ipa: [ˈtai]


така

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tako。

forms: taka (romanization)

ipa: [ˈtaka]

вака

roman: vaka

онака

roman: onaka


таксономија

forms:
taksonomija (romanization)
таксономски (relational adjective)

ipa: [taksɔˈnɔmi(j)a]


таксономија

forms:
таксоно̀мија (canonical)
taksonòmija (romanization)

sistemàtika

sense: 分類學


таму

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tamo。

forms: tamu (romanization)

ipa: [ˈtamu]

тамошен

roman: tamošen

натаму

roman: natamu

оттаму

roman: ottamu


танга

forms:
tanga (romanization)
танги (plural)

ipa: [ˈtaŋɡa]


танцува

forms: tancuva (romanization)

ipa: [ˈtant͡suva]


танчер

glosses: 舞蹈家，舞蹈演員，跳舞者

forms: tančer (romanization)

ipa: [ˈtant͡ʃɛr]


тап

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tǫpъ。

forms:
tap (romanization)
потап (comparative)
најтап (superlative)

ipa: [tap]


тапетира

forms: tapetira (romanization)

ipa: [tapɛˈtiɾa]


татко

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tata。

forms:
tatko (romanization)
татковци (plural)

ipa: [ˈtatkɔ]


татковина

forms: tatkovina (romanization)

ipa: [tatˈkɔvina]


тахикардија

forms: tahikardija (romanization)

ipa: [taxiˈkardi(j)a]


тајвански

forms: tajvanski (romanization)

ipa: [ˈtajvanski]


тајфун

forms:
та̀јфӯн (canonical)
tàjfūn (romanization)

ipa: /tǎjfuːn/

parts: тај фун


таџички

forms: tadžički (romanization)

ipa: [ˈtad͡ʒit͡ʃki]


tinder

etymology_texts: 源自中古英語 tinder、tunder、tender、tonder，源自古英語 tynder，源自原始日耳曼語 *tundrą、*tundrǭ (“火絨”)。對比薩特弗里斯蘭語 Tunder (“火絨”)、荷蘭語 tonder (“火絨”)、德語 zünden (“點燃”)、瑞典語 tända (“照亮，點燃”)。參見tind。

forms: tinders (plural)

ipa: /ˈtɪndə/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-tinder.wav

ipa: /ˈtɪndəɹ/

rhymes: -ɪndə(r)

homophone: tender


tinder

text: Is heaven a murderer when its lightning strikes a would-be murderer in his bed, tindering sheets and skin together?

forms:
tinders (third-person singular present)
tindering (present participle)
tindered (past participle)
tunder (alternative)
tender (alternative)
tonder (alternative)
tyndre (alternative)
tyndir (alternative)
tendre (alternative)
tundir (alternative)
tundur (alternative)
tundyr (alternative)


tinder

etymology_texts: 源自古英語 tynder，源自原始日耳曼語 *tundrą。

ipa: /ˈtindər/

ipa: /ˈtundər/

ipa: /ˈtɛndər/


唯識中道宗

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: 法相宗 (fǎxiàngzōng)之同義詞

text: 黄忏华《佛教各宗大意》（《唯识宗大意》）：“此宗之名称有五……二约所明理，名中道宗。小乘偏有，般若偏空，此宗说外境非有，内识非无，离有无偏执，正显处中真理故，名之曰中道宗。”

forms: 唯识中道宗 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Wéishízhōngdào-zōng

zh_pron: ㄨㄟˊ ㄕˊ ㄓㄨㄥ ㄉㄠˋ ㄗㄨㄥ

zh_pron: ㄨㄟˊ ㄕˊ ㄓㄨㄥ ㄉㄠˋ ㄗㄨㄥ

zh_pron: Wéishíhjhongdàozong

zh_pron: Wéi-shŕ-jūng-dàu-dzūng

zh_pron: Weishyrjongdawtzong

zh_pron: Вэйшичжундаоцзун

roman: Vɛjšičžundaoczun

ipa: /weɪ̯³⁵ ʂʐ̩³⁵ ʈ͡ʂʊŋ⁵⁵ tɑʊ̯⁵¹ t͡sʊŋ⁵⁵/


taur

etymology_texts: 源自拉丁語 taurus。

forms: taurs (plural)


taur

etymology_texts: 源自拉丁語 taurus。


taur

etymology_texts: 源自拉丁語 taurus，源自原始印歐語 *táwros。

forms: tauri (plural)

rădașcă

sense: 鍬甲


taur

etymology_texts: 源自拉丁語 taurus。


тврд диск

forms:
tvrd disk (romanization)
тврди дискови (plural)

ipa: [tvr̩d disk]


тег

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tęgъ。

forms: teg (romanization)

ipa: [tɛk]


тегла

etymology_texts: 来自拉丁語 tēgula (“房頂的瓦片”)。

forms: tegla (romanization)

ipa: [ˈtɛɡɫa]


тежина

forms: težina (romanization)

ipa: [ˈtɛʒina]

ipa: [tɛˈʒina]


科學上網

glosses: 規避互聯網審查（尤指中國的防火長城）

text: 在中國，所謂翻牆，即使用技術工具，例如虛擬私人網路（VPN），繞過網路審查封鎖，存取在中國國家防火牆之外的網路內容。這個詞近年來也變得敏感，有些人於是改用「科學上網」「梯子」代替。

roman: Zài Zhōngguó, suǒwèi fānqiáng, jí shǐyòng jìshù gōngjù, lìrú xūnǐ sīrén wǎnglù (VPN), ràoguò wǎnglù shěnchá fēngsuǒ, cúnqǔ zài Zhōngguó guójiā fánghuǒqiáng zhīwài de wǎnglù nèiróng. Zhège cí jìnnián lái yě biàndé mǐngǎn, yǒuxiē rén yúshì gǎi yòng “kēxué shàngwǎng” “tīzǐ” dàitì.

ref: 2023年 9月27日，察客，「下午察：程序員翻牆被罰 還能“科學上網”嗎？」，收錄於 聯合早報：

text: 在中国，所谓翻墙，即使用技术工具，例如虚拟私人网路（VPN），绕过网路审查封锁，存取在中国国家防火墙之外的网路内容。这个词近年来也变得敏感，有些人于是改用「科学上网」「梯子」代替。

forms: 科学上网 (Simplified-Chinese)

zh_pron: kēxué shàngwàng

zh_pron: ㄎㄜ ㄒㄩㄝˊ ㄕㄤˋ ㄨㄤˋ

zh_pron: fo¹ hok⁶ soeng⁵ mong⁵

zh_pron: ㄎㄜ ㄒㄩㄝˊ ㄕㄤˋ ㄨㄤˋ

zh_pron: kesyué shàngwàng

zh_pron: kʻo¹-hsüeh² shang⁴-wang⁴

zh_pron: kē-sywé shàng-wàng

zh_pron: keshyue shanqwanq

zh_pron: кэсюэ шанван

roman: kɛsjue šanvan

ipa: /kʰɤ⁵⁵ ɕy̯ɛ³⁵ ʂɑŋ⁵¹⁻⁵³ wɑŋ⁵¹/

zh_pron: fō hohk séuhng móhng

zh_pron: fo¹ hok⁹ soeng⁵ mong⁵

zh_pron: fo¹ hog⁶ sêng⁵ mong⁵

ipa: /fɔː⁵⁵ hɔːk̚² sœːŋ¹³ mɔːŋ¹³/

翻牆

roman: fānqiáng

literal_meaning: 科學地瀏覽互聯網


title: 防火墙

redirect: 防火牆

pos: hard-redirect


ацәҳәыра

etymology_texts: 繼承自原始阿布哈茲-阿巴扎語 *ć°ə-ħ°ə́ (“禿、裸”)。

forms:
а-цәҳәыра (canonical)
a-cʷḥʷəra (romanization)


mahon

glosses: maho 的属格单数形式。


mahon

glosses: Mahown的另一種寫法


mahon

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 مغون (mağun)。


aferim

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 آفرم (âferim)，源自波斯語 آفرین (âfarin)、北庫爾德語 aferim (aferin，“好，好樣的”)。

forms: afërim (alternative)


aferim

forms: afèrim (canonical)

ipa: /afěrim/

parts: a fe rim


abanos

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 آبانوز (abanoz)。

forms: abanoși (plural)

rhymes: -os


acadea

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 عقیده شكری (akıde şekeri, akide şekeri)。

forms: acadele (plural)


arpagic

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 آرپهجق（現代土耳其語 arpacık）、保加利亞語 арпаджик (arpadžik)。對比塞爾維亞-克羅地亞語 arpadžik。


arpacık

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 آرپهجق。

forms:
arpacığı
arpacıklar (plural)


orgelet

glosses: orgeln 的第二人稱複數虛擬式I型

forms: orglet (alternative)


arz

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示埃及阿拉伯語。


arz

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 عرض (arz)，源自阿拉伯語 عَرْض (ʕarḍ)。

glosses: 寫給蘇丹或大維齊爾的意見信

forms: arzuri (plural)


arz

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 ارض (arz)，源自阿拉伯語 أَرْض (ʔarḍ)。

forms:
arzı
arzlar (plural)

ipa: [aɾz]


arz

arzetmek

sense: 提出


自動扶梯

glosses: 一種設於樓層之間，以輸送帶方式運送行人的運輸裝置

forms: 自动扶梯 (Simplified-Chinese)

zh_pron: zìdòng fútī

zh_pron: ㄗˋ ㄉㄨㄥˋ ㄈㄨˊ ㄊㄧ

zh_pron: zi⁶ dung⁶ fu⁴ tai¹

zh_pron: ㄗˋ ㄉㄨㄥˋ ㄈㄨˊ ㄊㄧ

zh_pron: zìhdòng fúti

zh_pron: tzŭ⁴-tung⁴ fu²-tʻi¹

zh_pron: dz̀-dùng fú-tī

zh_pron: tzyhdonq fwuti

zh_pron: цзыдун фути

roman: czydun futi

ipa: /t͡sz̩⁵¹⁻⁵³ tʊŋ⁵¹ fu³⁵ tʰi⁵⁵/

zh_pron: jih duhng fùh tāi

zh_pron: dzi⁶ dung⁶ fu⁴ tai¹

zh_pron: ji⁶ dung⁶ fu⁴ tei¹

ipa: /t͡siː²² tʊŋ²² fuː²¹ tʰɐi̯⁵⁵/

roltrap

sense: 運輸裝置

דְּרַגְנוֹעַ

roman: dragnóa

エスカレーター

roman: esukarētā

پلهبرقی

roman: pelle-barqi

زینه برقی

roman: zina-ye barqi


電動扶梯

glosses: 一種設於樓層之間，以運輸帶方式運送行人的運輸裝置

forms: 电动扶梯 (Simplified-Chinese)

zh_pron: diàndòng fútī

zh_pron: ㄉㄧㄢˋ ㄉㄨㄥˋ ㄈㄨˊ ㄊㄧ

zh_pron: din⁶ dung⁶ fu⁴ tai¹

zh_pron: ㄉㄧㄢˋ ㄉㄨㄥˋ ㄈㄨˊ ㄊㄧ

zh_pron: diàndòng fúti

zh_pron: tien⁴-tung⁴ fu²-tʻi¹

zh_pron: dyàn-dùng fú-tī

zh_pron: dianndonq fwuti

zh_pron: дяньдун фути

roman: djanʹdun futi

ipa: /ti̯ɛn⁵¹⁻⁵³ tʊŋ⁵¹ fu³⁵ tʰi⁵⁵/

zh_pron: dihn duhng fùh tāi

zh_pron: din⁶ dung⁶ fu⁴ tei¹

ipa: /tiːn²² tʊŋ²² fuː²¹ tʰɐi̯⁵⁵/


bamă

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 بامیه (bamya)。

forms: bame (plural)


扶手電梯

glosses: 一種設於樓層之間，以運輸帶方式運送行人的運輸裝置

forms: 扶手电梯 (Simplified-Chinese)

zh_pron: fúshǒu diàntī

zh_pron: ㄈㄨˊ ㄕㄡˇ ㄉㄧㄢˋ ㄊㄧ

zh_pron: fu⁴ sau² din⁶ tai¹

zh_pron: ㄈㄨˊ ㄕㄡˇ ㄉㄧㄢˋ ㄊㄧ

zh_pron: fúshǒu diànti

zh_pron: fu²-shou³ tien⁴-tʻi¹

zh_pron: fú-shǒu dyàn-tī

zh_pron: fwushoou diannti

zh_pron: фушоу дяньти

roman: fušou djanʹti

ipa: /fu³⁵ ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ ti̯ɛn⁵¹ tʰi⁵⁵/

zh_pron: fùh sáu dihn tāi

zh_pron: fu⁴ seo² din⁶ tei¹

ipa: /fuː²¹ sɐu̯³⁵ tiːn²² tʰɐi̯⁵⁵/


行人電梯

glosses: 一種設於樓層之間，以運輸帶方式運送行人的運輸裝置

forms: 行人电梯 (Simplified-Chinese)

zh_pron: xíngrén diàntī

zh_pron: ㄒㄧㄥˊ ㄖㄣˊ ㄉㄧㄢˋ ㄊㄧ

zh_pron: hang⁴ jan⁴ din⁶ tai¹

zh_pron: ㄒㄧㄥˊ ㄖㄣˊ ㄉㄧㄢˋ ㄊㄧ

zh_pron: síngrén diànti

zh_pron: hsing²-jên² tien⁴-tʻi¹

zh_pron: syíng-rén dyàn-tī

zh_pron: shyngren diannti

zh_pron: синжэнь дяньти

roman: sinžɛnʹ djanʹti

ipa: /ɕiŋ³⁵ ʐən³⁵ ti̯ɛn⁵¹ tʰi⁵⁵/

zh_pron: hàhng yàhn dihn tāi

zh_pron: heng⁴ yen⁴ din⁶ tei¹

ipa: /hɐŋ²¹ jɐn²¹ tiːn²² tʰɐi̯⁵⁵/


手扶梯

glosses: 一種設於樓層之間，以運輸帶方式運送行人的運輸裝置

zh_pron: shǒufútī

zh_pron: ㄕㄡˇ ㄈㄨˊ ㄊㄧ

zh_pron: shǒufúti

zh_pron: shǒu-fú-tī

zh_pron: shooufwuti

zh_pron: шоуфути

roman: šoufuti

ipa: /ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ fu³⁵ tʰi⁵⁵/


梯橫

forms: 梯横 (Simplified-Chinese)

zh_pron: tai¹ waang⁴

zh_pron: tāi wàahng

zh_pron: tei¹ wang⁴

ipa: /tʰɐi̯⁵⁵ waːŋ²¹/


憑企

forms:
凭企 (Simplified-Chinese)
傍企 (alternative)

zh_pron: bang⁵ kei^(4*)

ipa: /paŋ³² kʰei²¹⁻²¹⁵/


樓階

forms:
楼阶 (Simplified-Chinese)
樓垓 (Traditional-Chinese alternative)
楼垓 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: lê-gó

ipa: /le³³ ko⁵⁴/


gesond

etymology_texts: 源自荷蘭語 gezond，源自中古荷蘭語 gesont，源自原始西日耳曼語 *gasund。

forms:
gesonde (attributive)
gesonder (comparative)
gesondste (superlative)
jesond (alternative)
jesonk (alternative)

ipa: /χəˈsɔnt/


gesond

etymology_texts: 源自古高地德語 *gisund，gisunt的北部變體。

forms:
gesonne (masculine)
gesonn (feminine)
gesenner (comparative)
et gesendste (superlative)

ipa: /ɡəˈzont/


gesond

etymology_texts: 源自古高地德語 *gisund，gisunt的北部變體。

forms:
gesonden (masculine)
gesond (neuter)
méi gesond (comparative)
am gesondsten (superlative)

ipa: /ɡeˈzont/

ipa: [ɡəˈzont]


skúr

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 skúr，源自原始日耳曼語 *skūrō。

forms:
skúrar (genitive singular)
skúrir (nominative plural)

ipa: /ˈskuːr/

rhymes: -uːr

demba

sense: 陣雨


skúr

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 skúrr。

forms:
skúrs (genitive singular)
skúrar (nominative plural)


skúr

etymology_texts: 繼承自原始日耳曼語 *skūrō，參見古英語 scūr (英語 shower), 中古荷蘭語 schuur、古高地德語 scūr、哥特語 𐍃𐌺𐌿𐍂𐌰 (skūra)。


demba

forms:
dembu (genitive singular)
dembur (nominative plural)

ipa: /ˈtɛmpa/

rhymes: -ɛmpa


demba

forms:
dembdi
dembt (supine)


tauta

glosses: tau 的部分格单数形式。

rhymes: -ɑutɑ


tauta

forms:
tautaði
tautað (supine)

ipa: /ˈtʰøyːta/

rhymes: -øyːta


tauta

etymology_texts: 源自原始波羅的-斯拉夫語 *tawtā-，源自原始印歐語 *towtā，源自*tewtā-、*tewtéh₂ (“人群；土地”)，源自詞幹*tew- (“腫，脹”)。歷史上本詞有多種意思：“外地人”、“陌生人”、“敵對部落”等，仍見於民間故事中。17世紀時，“人民、民族”之義多用ļaudis。在德語翻譯中，（非母語的）翻譯者多用tauta表示“部落”、“民族”、“群體”（對比德語 Geschlecht、Gattung），甚至表示“物種”。19世紀時，意思縮窄，尤其是19世紀50-60年代第一次拉脫維亞民族意識興起，本詞與“民族”產生聯繫，並得到推廣。與立陶宛語 tautà、蘇多維亞語 taud（源自*tauta）、古普魯士語 tauto (“土地”)、原始日耳曼語 *þeudō（哥特語 𐌸𐌹𐌿𐌳𐌰 (þiuda)、古英語 þeod、古高地德語 diot、德語 deutsch，源自*þiudiskaz）、古愛爾蘭語 túath (“民族，部落”)、奧斯坎語 touto (“国家、公民、社区”)同源。

text: latviešu tauta

translation: 拉脱维亚民族

text: lietuviešu tauta

translation: 立陶宛民族

text: vācu tauta

translation: 德意志民族

text: tautas izcelšanās

translation: 民族起源

text: tautas vēsture

translation: 民族历史

text: tautu draudzība

translation: 民族友誼

text: kultūras tauta

translation: 文明民族

text: tautas gars

translation: 民族精神

text: tautas daiļrade

translation: 民間藝術

text: tautas māksla

text: tautas teikas

translation: 民間傳說

text: tautas daiļamatniecība

translation: 民間工藝

text: tautas mūzika, dejas

translation: 民間音樂、舞蹈

text: tautas dziesma

translation: 民歌

text: tautas ticējumi

translation: 民間信仰

text: tautas ēdieni

translation: 民間食品

text: tautas tērps

translation: 民間服裝

text: tautas eposs

translation: 民間史詩

text: tautas medicīna, ārstniecība

translation: 民間醫學

text: Latvijas tauta

translation: 拉脫維亞人民

text: tautas skaitīšana

translation: 人口普查

text: tautas izglītības sistēma

translation: 民眾教育系統

text: tautas fronte

translation: 人民陣線

text: mašīnā tagad tautas ir vairāk, visiem sēdvietu nepietiek

translation: 現在車裡人更多了，位置不夠坐下所有人

text: viņš gaida, kad sanāks vairāk tautas

translation: 他等著更多人會來

text: tauta runā, ka tu institūtā tikpat kā neesot redzēts

translation: people are saying that it's as if you haven't been seen at the institute (= that you haven't been there often enough)

text: zvejnieki ir trūcīga tauta

translation: 漁民屬於窮人

text: mēs, mākslinieki, esam nelaimīga tauta

translation: 我們藝術家，是不快樂的人

text: bērniem, bērniem vajag rakstīt! tā ir vispateicīgākā tauta

translation: children, the children must write! they are (lit. that is) the most promising, gratifying people

text: kaķi vispār ir tāda tauta, no kuras nezini, ko kurā brīdī sagaidīsi

translation: cats in general are such a people, from which you don't know what and when to expect

text: tautu meita

translation: 從其他地方來的女人

text: tautu dēls

translation: 從其他地方來的小夥子

ipa: [tàwta]


tauta

etymology_texts: 源自原始印歐語 *tewtéh₂。

forms:
tautà (canonical)
taũtos (plural)

ipa: [tɒʊˈtɐ]

rhymes: -ɐ


tava

etymology_texts: 源自波斯語 تاوه (tâve)。

forms:
tavanı (definite accusative)
tavalar (plural)


tava

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *tapa，源自波羅的語族。對比拉脫維亞語 daba (“本性，性格”)。

forms:
tava (genitive)
tava (partitive)


tava

etymology_texts: tó (“湖”) + -a (所有格後綴)。

ipa: [ˈtɒvɒ]

parts: ta va


tava

glosses: tavs 的屬格單數陽性

glosses: tavs 的主格單數陰性


tava

glosses: tvaṃ (“你”) 的屬格/與格單數


tava

etymology_texts: estava的縮略，estar的第一、第三人稱單數未完成直陳式。

glosses: estava的視覺方言拼法。


tava

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تاوه (tava)，源自波斯語 تاوه (tāve)。

forms:
táva (canonical)
та́ва

ipa: /tǎːʋa/


tava

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تاوه (tâva)，源自波斯語 تاوه (tâve)。

forms:
tavayı
tavalar (plural)


tava

etymology_texts: 與伊巴丹語 taba、他加祿語 taba同源。


телеологија

forms: teleologija (romanization)

ipa: [tɛlɛɔˈɫɔɡi(j)a]


телепатија

forms: telepatija (romanization)

ipa: [tɛlɛˈpati(j)a]


теме

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *těmę。

forms:
те́ме (canonical)
téme (romanization)

ipa: [ˈtɛmɛ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-теме.wav

rhymes: -ɛmɛ


теме

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *těmę。

forms: teme (romanization)


теме

glosses: те́ма (téma) 的與格/前置格單數

forms:
те́ме (canonical)
téme (romanization)
тје̏ме (alternative)

ipa: [ˈtʲemʲe]


теме

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *těmę。

forms:
те̏ме (canonical)
tȅme (romanization)

ipa: /tême/

parts: те ме


темен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tьmьnъ。

forms:
temen (romanization)
потемен (comparative)
најтемен (superlative)

ipa: [ˈtɛmɛn]


тенис

forms:
tenis (romanization)
тениски (relational adjective)

ipa: [ˈtɛnis]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-тенис.wav

тенисер

roman: teniser

тенисерка

roman: teniserka

тениски

roman: teniski


тенис

forms:
те́нис (canonical)
ténis (romanization)

ipa: /těːnis/

parts: те нис


тенк

forms:
tenk (romanization)
тенковски (relational adjective)

ipa: [tɛŋk]


тенк

forms:
те̏нк (canonical)
tȅnk (romanization)

ipa: /tênk/


тенко црево

forms: tenko crevo (romanization)

ipa: [ˈtɛŋkɔ ˈt͡srɛvɔ]


тенок

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tьnъkъ。

forms: ténok (romanization)

ipa: [ˈtɛnɔk]

слаб

roman: slab

виток

roman: vitok


теологија

forms: teologija (romanization)

ipa: [tɛɔˈɫɔɡi(j)a]


теорија

forms: teorija (romanization)

ipa: [tɛˈɔɾi(j)a]


тепсија

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 تپسی (tepsi)。

forms: tepsija (romanization)

ipa: [ˈtɛpsi(j)a]


терапија

forms: terapija (romanization)

ipa: [tɛˈrapi(j)a]


тербиум

forms: terbium (romanization)

ipa: [ˈtɛrbi(j)um]


терен

forms: teren (romanization)

ipa: [ˈtɛɾɛn]

ipa: [tɛˈrɛn]


tavan

glosses: 還債期限 (多指還賭債)

text: Adama tavan üstündə soxarlar.

translation: 不能按時還債會把人逼瘋的。

forms:
tavanı (definite accusative)
tavanlar (plural)

ipa: /tɑˈvɑn/

parts: ta van


tavan

glosses: tapa 的属格单数形式。


tavan

text: tavan nainen

translation: 普通的女人

tavallinen

sense: 普通的，一般的


tavan

etymology_texts: 源自拉丁語 tabānus。

forms: tavans (plural)


tavan

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 طوان (tavan)。

forms:
tavane (plural)
tavanuri (plural)

ipa: /taˈvan/

perete

sense: 墻

podea

sense: 地板


tavan

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 طوان (tavan)。

forms:
tàvan (canonical)
та̀ван


tavan

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 طوان (tavan)。

forms:
tavanı
tavanlar (plural)

ipa: /tɑvɑn/


територија

forms: teritorija (romanization)

ipa: [tɛɾiˈtɔɾi(j)a]


термофор

forms: termofor (romanization)

ipa: [ˈtɛrmɔfɔr]


тероризам

forms:
терори́зам (canonical)
terorízam (romanization)

ipa: [tɛɾɔˈrizam]

тероризи́ра

roman: terorizíra

терори́ст

roman: teroríst

терори́стка

roman: terorístka

терористички

roman: teroristički


title: 每周

redirect: 每週


терорист

forms: terorist (romanization)

ipa: [tɛɾɔˈrist]


терористички

forms:
teroristički (romanization)
потерористички (comparative)
најтерористички (superlative)

ipa: [tɛɾɔˈristit͡ʃki]


podea

etymology_texts: 可能是羅馬尼亞語 podeli 的逆構詞，變體podeală的複數，源自pod (“橋”) + -eală。

forms:
podeală (alternative)
podele (plural)
podeli (plural)

ipa: [poˈde̯a]


тесен

etymology_texts: 繼承自古教會斯拉夫語 тѣснъ (těsnŭ)，來自原始斯拉夫語 *těsnъ。

forms: тѣсенъ (alternative)

ipa: [ˈtɛsɛn]

rhymes: -ɛsɛn


тесен

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *těsnъ。

forms:
tesen (romanization)
потесен (comparative)
најтесен (superlative)
тесничок (diminutive)
теснина (abstract-noun)
тѣ́сенъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-тесен.wav


тесен

glosses: те́сный (tésnyj，“窄的，緊的”) 的短陽性單數

forms:
те́сен (canonical)
tésen (romanization)

ipa: [ˈtʲesʲɪn]


тесен

text: мне э́ти штаны́ те́сны

translation: 這條褲子對我來說太緊了

roman: mne éti štaný tésny


тестамент

forms: testament (romanization)

ipa: [tɛstaˈmɛnt]


тестенина

etymology_texts: 来自тесто (testo，“麵團”)。

forms:
testenina (romanization)
тестенини (plural)

ipa: [tɛsˈtɛnina]

ipa: [tɛstɛˈnina]


тетоважа

forms: tetovaža (romanization)

ipa: [tɛtɔˈvaʒa]


тетовира

forms:
tetovira (romanization)
истетовира (perfective)

ipa: [tɛtɔˈviɾa]


тетреб

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tetervь。

forms:
tetreb (romanization)
тетреби (plural)

ipa: [ˈtɛtrɛp]


технециум

forms: tehnecium (romanization)

ipa: [tɛxˈnɛt͡si(j)um]


техника

etymology_texts: 借自俄語 те́хника (téxnika)，來自德語 Technik，來自拉丁語 technica，來自古希臘語 τεχνική (tekhnikḗ)。

forms: texnika (romanization)

техникалық

roman: texnikalyq


техника

forms:
tehnika (romanization)
технички (relational adjective)

ipa: [ˈtɛxnika]


техника

etymology_texts: 借自德語 Technik，來自拉丁語 technica，來自古希臘語 τεχνική (tekhnikḗ)。

text: техника безопасности

translation: 安全規範

roman: texnika bezopasnosti

forms:
те́хника (canonical)
téxnika (romanization)
те́хники (genitive)
те́хники (nominative plural)
те́хник (genitive plural)
техни́ческий (relational adjective)

ipa: [ˈtʲexnʲɪkə]

audio: Ru-техника.ogg

те́хник

roman: téxnik

техни́чный

roman: texníčnyj

светоте́хника

roman: svetotéxnika

տեխնիկա

roman: texnika


техника

glosses: те́хник (téxnik) 的屬格/賓格單數

forms:
те́хника (canonical)
téxnika (romanization)

audio: Ru-техника.ogg


техника

etymology_texts: 來自古希臘語 τεχνικός (tekhnikós，“藝術的；巧妙的”)，來自τέχνη (tékhnē，“技藝”)。

forms:
тѐхника (canonical)
tèhnika (romanization)

ipa: /těxnika/

parts: тех ни ка


техника

etymology_texts: 借自俄語 те́хника (téxnika)。

ipa: /ˈtexnika/

таҷҳизот

roman: tajhizot

sense: 科技


тече

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *teťi。

forms:
teče (romanization)
истече (perfective)
потече (perfective)

ipa: [ˈtɛt͡ʃɛ]


течност

forms: tečnost (romanization)

ipa: [ˈtɛt͡ʃnɔst]


тешкотија

forms: teškotija (romanization)

ipa: [tɛʃˈkɔti(j)a]


plafon

glosses: plafond的另一種拼寫法

forms:
plafons (plural)
plafonnetje (diminutive)


plafon

forms: plafonok (plural)

ipa: [ˈplɒfon]

rhymes: -on

mennyezet

sense: 天花板

parts: pla fon


plafon

etymology_texts: 源自荷蘭語 plafon, plafond，源自法語 plafond。與南非語 plafon、蘇里南湯加語 plafon同源。

forms: plafon-plafon (plural)

pagu

sense: 最高限額


ти

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ty，来自原始印歐語 *túh₂。

text: Ти ми рече дека се најдобрите ученици во класот.

translation: 你告訴我他們是班上最好的學生。

roman: Ti mi reče deka se najdobrite učenici vo klasot.

forms: ti (romanization)

ipa: [ti]

јас

roman: jas

тој

roman: toj

таа

roman: taa

тоа

roman: toa

ние

roman: nie

вие

roman: vie

тие

roman: tie

notes: 人稱代詞ти (ti)相當於意大利語tu或德語du，僅用於家人、親密朋友和年輕的人（尤其是地位較低的人）。在其他情況下，應改用正式的Вие (Vie)。


тигар

forms:
tigar (romanization)
тигрица (feminine)

ipa: [ˈtiɡar]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-тигар.wav


тигар

forms:
тѝгар (canonical)
tìgar (romanization)


mennyezet

forms: mennyezetek (plural)

ipa: [ˈmɛɲːɛzɛt]

rhymes: -ɛt

parts: meny nye zet


тие

forms: tie (romanization)

ipa: [ˈti(j)ɛ]

ти

roman: ti


тиква

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tyky。

forms:
ти́ква (canonical)
tíkva (romanization)
ти́квен (relational adjective)

ipa: [ˈtikvɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-тиква.wav

rhymes: -ikvɐ

ти́квен

roman: tíkven


тиква

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tyky。

forms: tikva (romanization)

ipa: [ˈtikva]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-тиква.wav

глава

roman: lejka

sense: 頭

глупак

roman: šupelka

sense: 傻瓜，呆子

тиквен

roman: tikven

parts: тик ва


тиква

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tyky。

forms:
ти̏ква (canonical)
tȉkva (romanization)

ipa: /tîkʋa/


тикварник

forms: tikvarnik (romanization)

ipa: [ˈtikvarnik]

тиквеник

roman: tikvenik

тиква

roman: tikva

parts: тик вар ник


padló

forms: padlók (plural)

ipa: [ˈpɒdloː]

rhymes: -loː

parts: pad ló


тиквичка

forms: tikvička (romanization)

ipa: [ˈtikvit͡ʃka]

тикве

roman: tikve

parts: тик вич ка


тил

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tylъ (“後頸，背”)。

forms: til (romanization)

тилова́к

roman: tilovák

sense: 後衛


тил

etymology_texts: 繼承自原始突厥語 *til、*tïl (“舌頭；語言”)。

text: Кыргыз тили

translation: 吉爾吉斯語

roman: Kırgız tili

text: Эне тилиң билиш керек!

translation: 你必須了解自己的母語。

roman: Ene tiliñ biliş kerek!

forms:
til (romanization)
تىل

ipa: /til/

тилдчи

roman: tildçi

тилдүү

roman: tildüü

тилде-

roman: tilde-

тилдет-

roman: tildet-

тилдеш-

roman: tildeş-


тил

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。與俄語 тыл (tyl)、捷克語 týl同源。

forms:
til (romanization)
тилен (relational adjective)

ipa: [tiɫ]

rhymes: -iɫ


тил

etymology_texts: 繼承自原始突厥語 *til、*tïl (“舌頭；語言”)。


тил

etymology_texts: 繼承自原始突厥語 *til、*tïl (“舌頭；語言”)。


тил

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。

forms:
tyl (romanization)
ти́лу (genitive)
тили́ (nominative plural)
тилі́в (genitive plural)
тилови́й (relational adjective)

ipa: [tɪɫ]


тиранизира

forms: tiranizira (romanization)

ipa: [tiɾaniˈziɾa]


ткае

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tъkati。

forms:
tkae (romanization)
соткае (perfective)

ipa: [ˈtkaɛ]


ткаенина

forms: tkaenina (romanization)

ipa: [tkaˈɛnina]


menny

etymology_texts: 源自原始芬蘭-烏戈爾語 *mińi (“天空”)。與埃爾齊亞語 менель (meńeľ，“天空”)有關。

forms: mennyek (plural)

ipa: [ˈmɛɲː]

homophone: menj

rhymes: -ɛɲː

pokol

sense: 天堂


тоа

text: Тоа е наједноставниот начин.

translation: 那是最簡單的方法。

roman: Toa e najednostavniot način.

forms: toa (romanization)

ipa: [ˈtɔa]

јас

roman: jas

тој

roman: toj

таа

roman: taa

ние

roman: nie

вие

roman: vie

тие

roman: tie


тоалетна хартија

forms: toaletna hartija (romanization)

ipa: [tɔaˈlɛtna ˈxarti(j)a]


токмак

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 طوقماق (tokmak)。

forms: tokmak (romanization)

ipa: [ˈtɔkmak]


толчник

forms: tolčnik (romanization)

ipa: [ˈtɔɫt͡ʃnik]


топола

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *topolь。

forms:
топо́ла (canonical)
topóla (romanization)

ipa: [toˈpɔɫɐ]

rhymes: -ɔɫɐ


топола

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *topolь。

forms: topola (romanization)

ipa: [ˈtɔpɔɫa]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-топола.wav


топола

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *topolь。

forms:
топо̀ла (canonical)
topòla (romanization)


тоталитаризам

forms: totalitarizam (romanization)

ipa: [tɔtalitaˈrizam]


точка-запирка

forms: točka-zapirka (romanization)

ipa: [ˈtɔt͡ʃka ˈzapirka]


трагикомедија

forms: tragikomedija (romanization)

ipa: [traɡikɔˈmɛdi(j)a]


традиционален

forms:
tradicionalen (romanization)
потрадиционален (comparative)
најтрадиционален (superlative)

ipa: [tradit͡si(j)ɔˈnalɛn]


трамвај

glosses: 有軌電車，無軌電車，輕軌

forms:
tramvaj (romanization)
трамваи (plural)
трамвајски (relational adjective)

ipa: [ˈtraɱvaj]

ipa: [traɱˈvaj]

notes: 馬其頓人通常將它發音為трамва́ј、трамва́и、трамва́јски (非標準)。

parts: трам вај


трамвај

glosses: 有軌電車，無軌電車，輕軌

forms:
тра̏мва̄ј (canonical)
trȁmvāj (romanization)


транскрипција

forms: transkripcija (romanization)

ipa: [tranˈskript͡si(j)a]


транслитерација

forms: transliteracija (romanization)

ipa: [translitɛˈrat͡si(j)a]


香箱座り

etymology_texts: 源自香箱(こうばこ) (kōbako，“盛裝熏香的盒子”) + 座(すわ)り (suwari，“坐”，動詞座(すわ)る (suwaru，“坐”) 的連(れん)用(よう)形(けい) (ren'yōkei)，連濁形式為 座(ずわ)り (zuwari))。

glosses: 一種貓的坐姿。當貓坐著時，前爪和後爪都收在下面，尾巴緊緊地纏在身體的一側，形狀與香箱相似。

forms:
香箱座り (canonical)
kōbako-zuwari (romanization)
かうばこずわり (archaic)

ipa: [ko̞ːba̠ko̞zɨβ̞a̠ɾʲi]

香箱を作る

roman: kōbako o tsukuru

ruby: 香 こう

ruby: 箱 ばこ

ruby: 作 つく

香箱を組む

roman: kōbako o kumu

ruby: 組 く


трговец

forms: trgovec (romanization)

ipa: [ˈtr̩ɡɔvɛt͡s]


трговија

forms: trgovija (romanization)

ipa: [tr̩ˈɡɔvi(j)a]


трговски центар

forms: trgovski centar (romanization)

ipa: [ˈtr̩ɡɔfski ˈt͡sɛntar]


трева

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *trěva。

forms:
treva (romanization)
тревичка (diminutive)

ipa: [ˈtrɛva]


тревник

etymology_texts: 来自трева (treva，“草”) + -ник (-nik)。

forms: trevnik (romanization)

ipa: [ˈtrɛvnik]


трепери

glosses: 哆嗦，顫抖，發抖，顫慄，震顫

forms:
treperi (romanization)
затрепери (perfective)

ipa: [ˈtrɛpɛɾi]


тресе

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tręsti。

forms:
trese (romanization)
истресе (perfective)

ipa: [ˈtrɛsɛ]


третина

forms: tretina (romanization)

ipa: [ˈtrɛtina]

ipa: [trɛˈtina]


третман

forms: tretman (romanization)

ipa: [ˈtrɛtman]

ipa: [trɛtˈman]


тригонометрија

forms: trigonometrija (romanization)

ipa: [triɡɔnɔˈmɛtri(j)a]


трие

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tryti。

forms:
trie (romanization)
истрие (perfective)

ipa: [ˈtri(j)ɛ]


триесет

forms: trieset (romanization)

ipa: [ˈtri(j)ɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“триесе”、“триест”或“триес”的形式出現。


тринаесет

forms: trinaeset (romanization)

ipa: [triˈnaɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“тринаесе”、“тринаест”或“тринаес”的形式出現。


трици

etymology_texts: 对比羅馬尼亞語 tărâțe。

forms: trici (romanization)

ipa: [ˈtrit͡si]


трн

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tьrnъ。

forms:
trn (romanization)
трнлив (relational adjective)
трновит (relational adjective)
трнов (relational adjective)
трнче (diminutive)

ipa: [tr̩n]

rhymes: -r̩n

грмотрн

roman: grmotrn

затрнави

roman: zatrnavi

затрни

roman: zatrni

трница

roman: trnica

трниште

roman: trnište

трнка

roman: trnka

трнлив

roman: trnliv

трнливост

roman: trnlivost

трнов

roman: trnov

трновит

roman: trnovit

трновица

roman: trnovica

трноса

roman: trnosa

трносува

roman: trnosuva

трњак

roman: trnjak

црн трн

roman: crn trn


трн

etymology_texts:
繼承自原始斯拉夫語 *tьrnъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *tirnas，來自原始印歐語 *tr̥nós。
與保加利亞語 трън (trǎn)、斯洛文尼亞語 trn、斯洛伐克語 tŕň、俄語 тёрн (tjorn)、терние (ternije)等同源。非斯拉夫語族的同源詞有英語 thorn、梵語 तृण (tṛ́ṇa，“草”)。

forms:
тр̑н (canonical)
tȓn (romanization)

ipa: /tr̂ːn/


тролејбус

forms: trolejbus (romanization)

ipa: [ˈtrɔlɛjbus]


тромбоза

forms: tromboza (romanization)

ipa: [trɔmˈbɔza]


тропски

forms:
tropski (romanization)
потропски (comparative)
најтропски (superlative)

ipa: [ˈtrɔpski]


坐姿

zh_pron: zuòzī

zh_pron: ㄗㄨㄛˋ ㄗ

zh_pron: zo⁶ zi¹

zh_pron: zo⁶ ze¹

zh_pron: zuòzih

zh_pron: dzwò-dz̄

zh_pron: tzuohtzy

zh_pron: цзоцзы

roman: czoczy

ipa: /t͡su̯ɔ⁵¹ t͡sz̩⁵⁵/

zh_pron: joh jī

zh_pron: dzo⁶ dzi¹

zh_pron: zo⁶ ji¹

ipa: /t͡sɔː²² t͡siː⁵⁵/

zh_pron: tsŏ tsṳ

ipa: /t͡so³⁵⁻¹¹ t͡sɯ³³/


tavasz

etymology_texts: 源自原始芬蘭-烏戈爾語 *towke (“春天”)，與芬蘭語 touko、茲梁科米語 тулыс (tulys)、烏得穆爾特語 тулыс (tulys)、曼西語組同源。或可能與突厥語族有關，如楚瓦什語 tu-、tăv-，或諾蓋語 tuv-（“出生，生下”）。匈牙利語 tavasz（詞根 tava- + 名詞後綴 -sz，相同後綴的對比ravasz）原義也為“出生”。

forms: tavaszok (plural)

ipa: [ˈtɒvɒs]

rhymes: -ɒs

évszak

sense: 春天，春季

parts: ta vasz


世間人

forms: 世间人 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sè-kan-lâng

zh_pron: sì-kan-lâng

zh_pron: sea'kanlaang

ipa: /se²¹⁻⁵³ kan⁴⁴⁻²² laŋ²⁴/

ipa: /se⁴¹⁻⁵⁵⁴ kan³³ laŋ²⁴/

ipa: /se¹¹⁻⁵³ kan⁴⁴⁻³³ laŋ²⁴/

ipa: /se²¹⁻⁴¹ kan⁴⁴⁻³³ laŋ²³/

zh_pron: sie'kanlaang

ipa: /si²¹⁻⁵³ kan⁴⁴⁻²² laŋ¹³/

一般人

roman: yībānrén

世人

roman: shìrén

人士

roman: rénshì

人民

roman: rénmín

人群

roman: rénqún

俗子

roman: súzǐ

兆民

roman: zhàomín

公眾

roman: gōngzhòng

凡人

roman: fánrén

凡夫

roman: fánfū

匹夫

roman: pǐ fū

大眾

roman: dàzhòng

子民

roman: zǐmín

布衣

roman: bùyī

常人

roman: chángrén

平人

roman: píngrén

平民

roman: píngmín

庶人

roman: shùrén

庶民

roman: shùmín

斯人

roman: sīrén

民人

roman: mínrén

民眾

roman: mínzhòng

烝民

roman: zhēngmín

白身

roman: bóshēn

眾人

roman: zhòngrén

萬姓

roman: wànxìng

群眾

roman: qúnzhòng

老百姓

roman: lǎobǎixìng

良人

roman: liángrén

草民

roman: cǎomín

草菅

roman: cǎojiān

野人

roman: yěrén

黎庶

roman: líshù

黎民

roman: límín

黎首

roman: líshǒu

黔首

roman: qiánshǒu

黔黎

roman: qiánlí


𫣆人

zh_pron: ên-ngìn

zh_pron: en^ˊ ngin^ˇ

zh_pron: en¹ ngin²

ipa: /en²⁴ ŋin¹¹/

一般人

roman: yībānrén

世人

roman: shìrén

人士

roman: rénshì

人民

roman: rénmín

人群

roman: rénqún

俗子

roman: súzǐ

兆民

roman: zhàomín

公眾

roman: gōngzhòng

凡人

roman: fánrén

凡夫

roman: fánfū

匹夫

roman: pǐ fū

大眾

roman: dàzhòng

子民

roman: zǐmín

布衣

roman: bùyī

常人

roman: chángrén

平人

roman: píngrén

平民

roman: píngmín

庶人

roman: shùrén

庶民

roman: shùmín

斯人

roman: sīrén

民人

roman: mínrén


四眾人

forms:
四衆人 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
四众人 (Simplified-Chinese)

zh_pron: si³ zing³ nang⁵

zh_pron: sì tsìng nâng

ipa: /si²¹³⁻⁵⁵ t͡siŋ²¹³⁻⁵⁵ naŋ⁵⁵/

一般人

roman: yībānrén

世人

roman: shìrén

人士

roman: rénshì

人民

roman: rénmín

人群

roman: rénqún

民眾

roman: mínzhòng

烝民

roman: zhēngmín

白身

roman: bóshēn

眾人

roman: zhòngrén

萬姓

roman: wànxìng

群眾

roman: qúnzhòng

老百姓

roman: lǎobǎixìng

良人

roman: liángrén

草民

roman: cǎomín

草菅

roman: cǎojiān

野人

roman: yěrén

黎庶

roman: líshù

黎民

roman: límín

黎首

roman: líshǒu

黔首

roman: qiánshǒu

黔黎

roman: qiánlí


tavata

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *tabat'ak，可能借自原始日耳曼語 *dabaną。與英格里亞語 tavata、卡累利阿語 tavata、沃特語 tavata、愛沙尼亞語 tabama、盧迪茨語 tabada、立窩尼亞語 ta’bbõ (“猜，解謎”)同源。也有說法將其與烏得穆爾特語 [需要文字] (tupàni，“合適”)、茲梁科米語 [需要文字] (topedni，“擠，加，接”)、匈牙利語 tapad (“貼，粘”)、tapaszt (“粘，抹”)對比。

text: Tapaan hänet teatterin edessä.

translation: 我會和她在劇院前面見面。

text: Kun ensi kerran tulet kaupunkiin, meidän pitäisi tavata jossakin.

translation: 下次你來鎮上的時候，我們應該約好在哪裡相見。

text: Kun saavuin kotiin, tapasin hänet nukkumasta.

translation: 我回家的時候，發現他正睡著。

text: Pää tapaa jatkuvasti kattoon, kun se on niin matala.

translation: 我的頭一直碰到天花板，因為屋子實在太矮了。

text: Kuulin oudon äänen juuri kun käteni tapasi ovenkahvaa.

translation: 手一碰到門把手，我就聽到一陣怪聲。

kohdata

sense: 見面

yhdyttää

sense: 發現、抓到

osua

sense: 觸碰

koskea

sense: 觸摸


tavata

etymology_texts: 與詞源1同源，或源自tapa + -ta。

text: Lapsuudessa tapasin syödä aamuisin leipää ja kaakaota.

translation: 我小時候早餐經常吃麵包，喝可可。

text: Meitä tavattiin kutsua onnenlinnuiksi.

translation: 我們曾被叫做幸運兒。

text: Tapaan syödä myöhään illalla.

translation: 我晚飯經常很晚吃。

tupata

sense: 常做某事


tavata

etymology_texts: 源自瑞典語 stava (“拼”)。


tavu

glosses: tavs 的賓格單數陽性

glosses: tavs 的工具格單數陽性

glosses: tavs 的屬格複數陽性

glosses: tavs 的賓格單數陰性

glosses: tavs 的工具格單數陰性

glosses: tavs 的屬格複數陰性


tavu

etymology_texts: 與芬蘭語 tavu有關。


silbe

etymology_texts: 借自德語 Silbe，源自古高地德語 sillaba，源自拉丁語 syllaba，源自古希臘語 συλλαβή (sullabḗ)。

forms:
sylbe (alternative)
silben (plural)

lettergreep

sense: 音節

parts: sil be


silbe

glosses:
silbar 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
silbar 的屈折：
第三人稱單數命令式


winkeldiefstal

forms:
winkeldiefstallen (plural)
winkeldiefstalletje (diminutive)

parts: win kel dief stal


dood door schuld

glosses: 過失殺人罪，應受懲罰的殺人罪

ipa: /ˌdoːt doːr ˈsxʏlt/


seriemoordenaar

forms:
seriemoordenaars (plural)
seriemoordenaartje (diminutive)

parts: se rie moor de naar


taw

etymology_texts:
源自中古英語 tawen，源自古英語 tawian (“做，製作”)，源自原始日耳曼語 *tawjaną (“製作，準備”)，源自原始印歐語 *dewh₂- (“繫”)。
與荷蘭語 touwen (“繫，拴”)、荷蘭語 tuien (“用繩子繫”)、德語 Tau (“繩，索，攬”)、哥特語 𐍄𐌰𐌿𐌾𐌰𐌽 (taujan，“製作，準備”)同源。與tool、tether有關。

glosses: 用明礬、鹽和其他配料等浸泡獸皮，以漂白和軟化

glosses: 用明礬、鹽和其他配料等浸泡獸皮，以漂白和軟化 把獸皮製成皮革，通常要浸泡在特定的溶液中

forms:
taws (third-person singular present)
tawing (present participle)
tawed (past participle)

ipa: /tɔː/

homophone: tau


taw

text: Near the timberyard a squatted child at marbles, alone, shooting the taw with a cunnythumb.

ref: 1922 , James Joyce, Ulysses, chapter V:

text: Walk around your corner; see-saw around your taw.

forms: taws (plural)


taw

forms:
taws (third-person singular present)
tawing (present participle)
tawed (past participle)
tav (alternative)
taf (alternative)


taw

glosses: 閃米特字母表的第22個字母（taw）

forms:
taws (plural)
tawe (obsolete alternative)

ipa: /ˈtaʊ/


taw

pos: conj

pos_title: 連詞

etymology_texts: 源自原始凱爾特語 *tāti (“是（靜態）”)（對比古愛爾蘭語 at·tá、愛爾蘭語 tá），源自原始印歐語 *steh₂- (“站”)。

glosses: 從屬連詞，引出名詞性從句。

text: Gadewch imi ddatgan taw gwaith caled fydd y cyfan.

translation: 讓我聲明，這將是一項艱苦的工作。

ipa: /taːu̯/

ipa: /tau̯/

ipa: /ta/

ipa: /tə/


taw

etymology_texts: 源自原始凱爾特語 *tawsos (“沉默的”)，源自原始印歐語 *teh₂ws- (“平靜的，沉默的”)（對比梵語 तूष्णीम् (tūṣṇīm，“沉默地”)）。

distaw

sense: 安靜的，沉默的

rhoi taw ar

sense: 使安靜


taw

glosses: tewi 的第二人稱單數命令式


vuurwapengevaarlijk

etymology_texts: 源自vuurwapen (“火器”) + gevaarlijk (“危險的”)。

glosses: 裝備武器而危險的、愛動武的

forms:
vuurwapengevaarlijker (comparative)
vuurwapengevaarlijkst (superlative)

vuurgevaarlijk

sense: 裝備武器而危險的、愛動武的

parts: vuur wa pen ge vaar lijk


taxallus

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَخَلُّص (taḵalluṣ)。

forms: taxalluslar (plural)


təxəllüs

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَخَلُّص (taḵalluṣ)。

forms:
təxəllüsü (definite accusative)
təxəllüslər (plural)


過失殺人

glosses: 在無殺人意圖或故意的情形下，因疏忽而引發他人死亡的結果

forms: 过失杀人 (Simplified-Chinese)

zh_pron: guòshī shārén

zh_pron: ㄍㄨㄛˋ ㄕ ㄕㄚ ㄖㄣˊ

zh_pron: ㄍㄨㄛˋ ㄕ ㄕㄚ ㄖㄣˊ

zh_pron: guòshih sharén

zh_pron: kuo⁴-shih¹ sha¹-jên²

zh_pron: gwò-shr̄ shā-rén

zh_pron: guohshy sharen

zh_pron: гоши шажэнь

roman: goši šažɛnʹ

ipa: /ku̯ɔ⁵¹ ʂʐ̩⁵⁵ ʂä⁵⁵ ʐən³⁵/

誤殺

roman: wùshā


㓾人

zh_pron: chhṳ̀-ngìn

zh_pron: cii^ˇ ngin^ˇ

zh_pron: ci² ngin²

ipa: /t͡sʰɨ¹¹ ŋin¹¹/


taxmaq

etymology_texts: 源自原始突厥語 *dAk- (“繫，加”)。與土耳其語 takmak等同源。

text: yaddaş kartı kompüterə taxmaq

translation: 把內存條插入電腦

glosses: 穿，戴 （衣服、首飾等）

text: barmağına üzük taxmaq

translation: 把戒指戴在手指上

text: papaq taxmaq

translation: 戴帽子

text: kəmər taxmaq

translation: 繫安全帶

glosses: 穿，戴 （衣服、首飾等）

text: Qabaqlar sırğa yalnız qızlar taxardı, ancaq indi oğlanlar da taxır.

translation: 以前，只有女孩兒會戴耳環，但現在也有男孩兒戴。

ipa: [tɑχˈmɑχ]

sancmaq

sense: 附，加，繫，掛

geymək

sense: 穿，戴 （衣服、首飾等）

geymək

sense: 穿，戴 （衣服、首飾等）

çıxarmaq

sense: 穿，戴 （衣服、首飾等）

parts: tax maq


təxminən

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَخْمِينًا (taḵmīnan)。

təqribən

sense: 大約，將近


taxminan

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَخْمِينًا (taḵmīnan)。


taxta

etymology_texts: 源自波斯語 تخته (taxte)。

forms:
taxtanı (definite accusative)
taxtalar (plural)


taxıl

etymology_texts: 源自阿拉伯語 دَخْل (daḵl，“收入”)。

forms:
taxılı (definite accusative)
taxıllar (plural)


taze

etymology_texts: 源自波斯語 تازه (tâze)。


taze

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تازه (tâze)，源自波斯語 تازه (tâze)。

forms:
táze (canonical)
та́зе

ipa: /tǎːze/

parts: ta ze


svjež

etymology_texts: 19世紀借自捷克語 svěží。

forms:
svȅž (alternative)
svjȅž (canonical)
свје̏ж
svjȅžī
svježiji (comparative)

ipa: /sʋjêʒ/


svež

etymology_texts: 19世紀借自捷克語 svěží。

forms:
svjȅž (alternative)
svȅž (canonical)
све̏ж
svȅžī
svežiji (comparative)

ipa: /sʋêʒ/


svjetlo

forms:
svȅtlo (alternative)
svjȅtlo (canonical)
свје̏тло

ipa: /sʋjêtlo/

parts: svje tlo


svjetiljka

forms:
svètīljka (alternative)
svjètīljka (canonical)
свјѐтӣљка


殺人者

text: 自ら殺人者だと口を滑らせた…あの人が…

translation: 放手的就是兇手……那個男人……

roman: Mizukara satsujinsha da to kuchi o suberaseta… Ano hito ga…

ref: 2008年 4月8日，青山剛昌，「ＦＩＬＥ(ファイル).11(じゅういち) 隠(いん)滅(めつ) [File 11: Conceal]」，收錄於 名(めい)探(たん)偵(てい)コナン [名偵探柯南]，61卷（虛構作品），東京：小學館，→ISBN：

ruby: 自 みずか

ruby: 殺 さつ

ruby: 人 じん

ruby: 者 しゃ

ruby: 口 くち

ruby: 滑 すべ

ruby: 人 ひと

forms:
殺人者 (alternative kanji)
殺人者 (canonical)
satsujinsha (romanization)
さつじんしや (archaic)

人殺し

roman: hitogoroshi

sense: 殺人犯、兇手


殺人者

glosses: 살인자 (sarinja)的漢字：殺人犯。

forms:
sarinja (romanization)
살인자 (hangeul)


𗀁

pos: unknown

pos_title: 釋義

raw_tags: 部件𘠀+6畫，共7畫, 部件組合 ⿱𘠀⿵𘠒𘡯


𗀂

etymology_texts: 字形構成：𗀔 (*tśhja̱¹)的周邊（上部 + 左側）部件 + 𗢼 (*zjịj²，“誠實；正直”)的右側部件。

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘠨𘢓


𗀃

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘣣𘠐


𗀄

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘣴𘠢


𗀅

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿲𘠐𘠳𘠢


𗀆

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘤊𘠢


𗀇

etymology_texts: 可能源自中古漢語 強 (/ɡɨɐŋ/，“強壯”)。

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀𘨐


𗀈

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘤣𘠢


𗀉

raw_tags: 部件𘠀+7畫，共8畫, 部件組合 ⿱𘠀⿰𘤻𘠢


risikoaffin

forms:
risikoaffiner (strong nominative masculine singular)
risikoaffiner (comparative)
am risikoaffinsten (superlative)

ipa: /ˈʁiːzikoʔaˌfiːn/


Kontrahage

text: Als ich neben ihm durch die Gänge schritt, merkte ich was von der Krakeelstimmung, die hier herrschte. Man wurde so grimmig fixiert wie an scharfen Ecken in kleinen Universitätsstädten, drohende Blicke richteten sich auf mich, und ich hätte gleich ein paar Kontrahagen haben können, weil ich mit Pernerstorfer ging.

ref: 1919, Ludwig Thoma, Erinnerungen:

forms:
Kontrahage (genitive)
Kontrahagen (plural)

ipa: /kɔntʁaˈhaːʒə/

Herausforderung

sense: 挑戰（請求決鬥）


all the way to Egery and back

glosses: 漫長的道路；迂迴的路線；長距離的旅行


word: amach as na muineacha is isteach sna driseacha

pos: phrase

pos_title: 短語

etymology_texts: 字面意思是「走出灌木叢，進入荊棘叢」。

glosses: 才出龍潭又入虎穴；剛從一個險境走出，又進入另一個險境


dris

etymology_texts: 繼承自古愛爾蘭語 dris (“荊棘”)。和蘇格蘭蓋爾語 dris、威爾士語 drysi同源。

forms:
drise (genitive singular)
driseacha (nominative plural)

ipa: /dʲɾʲɪʃ/

drischoill

sense: 黑莓灌木林

driseach

sense: 多荊棘的

driseog

sense: 多刺、易怒的人；諷刺作家

drisín

sense: 小荊棘


dris

etymology_texts: 繼承自古愛爾蘭語 dris (“荊棘”)。和愛爾蘭語 dris、威爾士語 drysi同源。

forms:
drise (genitive singular)
drisean (plural)


drysi

etymology_texts: 源自d(y)rys (“多刺的”) + -i。和康沃爾語 dreys、布列塔尼語 drez、愛爾蘭語 dris、蘇格蘭蓋爾語 dris同源。

forms: drysïen

ipa: /ˈdrəsi/


b-кварк

forms:
b-kvark (romanization)
b-ква́рка (genitive)
b-ква́рки (nominative plural)
b-ква́рков (genitive plural)

преле́стный кварк

roman: preléstnyj kvark

sense: 底夸克，美夸克


b-кварка

forms:
b-ква́рка (canonical)
b-kvárka (romanization)


b-кваркам

forms:
b-ква́ркам (canonical)
b-kvárkam (romanization)


b-кварками

glosses: b-кварк (b-kvark) 的工具格複數

forms:
b-ква́рками (canonical)
b-kvárkami (romanization)


b-кварках

glosses: b-кварк (b-kvark) 的前置格複數

forms:
b-ква́рках (canonical)
b-kvárkax (romanization)


b-кварке

glosses: b-кварк (b-kvark) 的前置格單數

forms:
b-ква́рке (canonical)
b-kvárke (romanization)


b-кварки

glosses: b-кварк (b-kvark) 的主格/賓格複數

forms:
b-ква́рки (canonical)
b-kvárki (romanization)


b-кварков

forms:
b-ква́рков (canonical)
b-kvárkov (romanization)


b-кварком

glosses: b-кварк (b-kvark) 的工具格單數

forms:
b-ква́рком (canonical)
b-kvárkom (romanization)


b-кварку

forms:
b-ква́рку (canonical)
b-kvárku (romanization)


魅夸克

glosses: 第二代夸克的一種，符號為 c

zh_pron: mèikuākè

zh_pron: ㄇㄟˋ ㄎㄨㄚ ㄎㄜˋ

zh_pron: mèikuakè

zh_pron: mèi-kwā-kè

zh_pron: meykuakeh

zh_pron: мэйкуакэ

roman: mɛjkuakɛ

ipa: /meɪ̯⁵¹ kʰu̯ä⁵⁵ kʰɤ⁵¹/

كُوَارْك سَاحِر

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

roman: kuwark sāḥir

c-քվարկ

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

charm quark

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

lumokvarkki

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

lumo-kvarkki

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark charme

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark charm

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark charmé

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

მომხიბვლელი კვარკი

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark charm

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

チャームクォーク

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

roman: chāmu kuwōku

맵시 쿼크

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

žavusis kvarkas

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark charm

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

очаро́ванный кварк

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quark encantado

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

charmkvark

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

tılsım kuark

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

quắc duyên

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c

粲夸克

roman: cànkuākè

sense: 第二代夸克的一種，符號為 c


tazyik

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَضْيِيق (taḍyīq)。與阿塞拜疆語 təzyiq、烏茲別克語 tazyiq同源。

forms:
tazyiği
tazyikler (plural)


tazyiq

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَضْيِيق (taḍyīq)。與阿塞拜疆語 təzyiq、土耳其語 tazyik同源。

forms: tazyiqlar (plural)


təzyiq

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَضْيِيق (taḍyīq)。與土耳其語 tazyik、烏茲別克語 tazyiq同源。

forms:
təzyiqni (definite accusative)
təzyiqlər (plural)

ipa: [tʰæːˈzɪɡ]

ipa: [tʰæːˈziɡ]


taç

etymology_texts: ta（ai的中性形） + çë。


taç

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَاج (tāj) 或 波斯語 تاج (tāj，“王冠”)。

forms:
tacı
taçlar (plural)

ipa: [tɑt͡ʃ]


tağ

etymology_texts: 源自亞美尼亞語 թաղ (tʻaġ)。


tağ

etymology_texts: 源自波斯語 طاق (tâq)。


tenrec

etymology_texts: 源自法語 tanrec，源自馬拉加斯語 tàndraka / trandraka，18世紀引入英語。

forms:
tanrec (alternative)
tendrac (alternative)
tenrecs (plural)
tanrec (alternative)
tanreg (alternative)


フェラチオ

etymology_texts:
借詞，可能是直接借自拉丁語 fēllātiō，讀音來自英語 fellatio，或借自德語 Fellatio（和其他性相關名詞，如オナニー (onanī，“自慰”)來源相似）。
書面最早見於1953年。

forms: ferachio (romanization)

other: フェラチオ

roman: [fèráchíó]

roman: [fèráꜜchìò]

ipa: [ɸe̞ɾa̠t͡ɕio̞]

尺八

roman: shakuhachi

sense: 口交

フェラ

roman: fera


フェラ

glosses: フェラチオ (ferachio，“口交”) 的截斷形式

forms: fera (romanization)


road sign

text: The road signs on motorways are particularly clear and well lit at night.

forms: road signs (plural)


traffic sign

text: The traffic signs on motorways are particularly clear and well lit at night.

forms: traffic signs (plural)


тројство

forms: trojstvo (romanization)

ipa: [ˈtrɔjstvɔ]


трпезарија

forms: trpezarija (romanization)

ipa: [tr̩pɛˈzaɾi(j)a]


трпелив

forms:
trpeliv (romanization)
потрпелив (comparative)
најтрпелив (superlative)

ipa: [ˈtr̩pɛlif]


трска

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *trьstь。

forms: trska (romanization)

ipa: [ˈtr̩ska]


трудољубивост

forms: trudoljubivost (romanization)

ipa: [trudɔˈʎubivɔst]


туберкулоза

forms: tuberkuloza (romanization)

ipa: [tubɛrkuˈɫɔza]


тунел

forms: tunel (romanization)

ipa: [ˈtunɛɫ]

ipa: [tuˈnɛɫ]


тупаница

forms: tupanica (romanization)

ipa: [tuˈpanit͡sa]


туршија

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語（土耳其語 turşu）。

forms: turšija (romanization)

ipa: [ˈturʃi(j)a]


тутун

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 توتون (tütün)。

forms: tutun (romanization)

ipa: [ˈtutun]


убавец

forms:
ubavec (romanization)
убавци (plural)

ipa: [ˈubavɛt͡s]


убавица

forms:
ubavica (romanization)
убавици (plural)

ipa: [uˈbavit͡sa]


убаво

forms:
ubavo (romanization)
поубаво (comparative)
најубаво (superlative)

ipa: [ˈubavɔ]


убиец

forms: ubiec (romanization)

ipa: [ˈubi(j)ɛt͡s]

жена-убиец

roman: žena-ubiec

убива

roman: ubiva

убиство

roman: ubistvo

усмртува

roman: usmrtuva

отепува

roman: otepuva


уверлив

forms:
uverliv (romanization)
поуверлив (comparative)
најуверлив (superlative)

ipa: [ˈuvɛrlif]


уво

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *uxo，来自原始印歐語 *h₂ows-。

forms: uvo (romanization)

ipa: [ˈuvɔ]


уд

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語，来自阿拉伯語 عُود (ʕūd)。

forms: ud (romanization)

ipa: [ut]


удави

forms:
udavi (romanization)
дави (imperfective)

ipa: [ˈudavi]


узенгија

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 اوزنگی (üzengi)。

forms: uzengija (romanization)

ipa: [uˈzɛŋɡi(j)a]


укорува

forms:
ukoruva (romanization)
укори (perfective)

ipa: [uˈkɔɾuva]


украински

forms:
украи́нски (canonical)
ukraínski (romanization)

ipa: [okrɐˈinski]

rhymes: -inski


украински

forms: ukrainski (romanization)

ipa: [uˈkrainski]


ултразвук

forms: ultrazvuk (romanization)

ipa: [ˈuɫtrazvuk]


умен

forms:
umen (romanization)
поумен (comparative)
најумен (superlative)

ipa: [ˈumɛn]


уметник

forms: umetnik (romanization)

ipa: [ˈumɛtnik]

уметност

roman: umetnost

уметнички

roman: umetnički

parts: у мет ник


уметничко дело

glosses: 作品，藝術品，藝術作品，美術作品

forms: umetničko delo (romanization)

ipa: [uˈmɛtnit͡ʃkɔ ˈdɛɫɔ]


уметност

forms:
umetnost (romanization)
уметнички (relational adjective)
у̀мјетно̄ст (alternative)

ipa: [ˈumɛtnɔst]

уметник

roman: umetnik

parts: у мет ност


уметност

forms:
у̀метно̄ст (canonical)
ùmetnōst (romanization)


уморен

glosses: 累的，疲的，疲倦的，疲累的

forms:
umoren (romanization)
поуморен (comparative)
најуморен (superlative)

ipa: [ˈumɔɾɛn]


унгарски

forms: ungarski (romanization)

ipa: [ˈuŋɡarski]


универзитет

forms:
универзите́т (canonical)
univerzitét (romanization)

ipa: [univɛrziˈtɛt]


универзитет

forms:
univerzitet (romanization)
универзитетски (relational adjective)

ipa: [univɛrˈzitɛt]

rhymes: -itɛt

parts: уни вер зи тет


употреба

forms: upotreba (romanization)

ipa: [uˈpɔtrɛba]


управник

forms: upravnik (romanization)

ipa: [ˈupravnik]


управува

forms: upravuva (romanization)

ipa: [uˈpravuva]


ураниум

forms: uranium (romanization)

ipa: [uˈrani(j)um]


уредува

forms:
ureduva (romanization)
уреди (perfective)

ipa: [uˈrɛduva]


توتون

etymology_texts: 源自原始突厥語 *tüt(e)- (“冒煙”)。

forms:
twtwn (romanization)
توتن (alternative)

تۈتۈن

roman: tütün


توتون

etymology_texts: 源自動詞توتمك (tütmek，“冒煙”)，源自原始突厥語 *tüt(e)- (“冒煙”)。

glosses: 煙草（用煙斗吸，不同於用水煙袋吸的تنباكو (tenbakü, tumbaki, tumbeki, tömbeki, tönbeki)）

forms:
توتون
تتن (alternative)
توتن (alternative)

دخان

roman: duhan

sense: 煙草、煙

دومان

roman: duman

sense: 煙

тутын

roman: tutən

թութուն

roman: tʻutʻun

тютюн

roman: tjutjun

توتن

roman: tutin

თუთუნი

roman: tutuni

тутун

roman: tutun


توتون

etymology_texts: 源自突厥語族。參見上方鄂圖曼土耳其語 توتون (tütün)章節。

forms: tutun (romanization)

تنباکو

roman: tambâko


усна

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ustьna。

forms: usna (romanization)

ipa: [ˈusna]


усна хармоника

forms: usna harmonika (romanization)

ipa: [ˈusna xarˈmɔnika]


успешен

glosses: 有成效的，完滿的，成功的

forms:
uspešen (romanization)
поуспешен (comparative)
најуспешен (superlative)

ipa: [ˈuspɛʃɛn]


թութուն

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 توتون (tutun, tütün)。

forms: tʻutʻun (romanization)

ipa: /tʰuˈtʰun/ [tʰutʰún]

ipa: /tuˈtun/ [tʰutʰún]

ծխախոտ

roman: cxaxot

Թութունջյան

roman: Tʻutʻunǰyan


ծխախոտ

forms: cxaxot (romanization)

ipa: /t͡səχɑˈχot/ [t͡səχɑχót]

ipa: /d͡zəχɑˈχod/ [d͡zəχɑχód]

թութուն

sense: 煙草

սիգարետ

roman: sigaret

sense: 香煙


սիգարետ

etymology_texts: 源自俄語 сигаре́та (sigaréta)。

forms: sigaret (romanization)

ipa: /siɡɑˈɾet/ [siɡɑɾét]

ipa: /sikɑˈɾed/ [sikʰɑɾéd]


утопија

forms: utopija (romanization)

ipa: [uˈtɔpi(j)a]


ծխել

etymology_texts: 源自古典亞美尼亞語 ծխեմ (cxem)。

forms: cxel (romanization)

ipa: /t͡səˈχel/ [t͡səχél]

ipa: /d͡zəˈχel/ [d͡zəχél]

ծխող

roman: cxoġ

ծուխ

roman: cux


уценува

forms:
ucenuva (romanization)
уцени (perfective)

ipa: [uˈt͡sɛnuva]


ученичка

forms:
učenička (romanization)
ученик (masculine)

ipa: [uˈt͡ʃɛnit͡ʃka]


учество

forms: učestvo (romanization)

ipa: [ˈut͡ʃɛstvɔ]


учење

glosses: учи (uči) 的動詞性名詞

forms: učenje (romanization)

ipa: [ˈut͡ʃɛɲɛ]

parts: у че ње


учи

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *učiti (“教，教授”)。

forms:
uči (romanization)
научи (perfective)

ipa: [ˈut͡ʃi]


училиште

etymology_texts: учи (uči，“学习”) + -лиште (-lište)

forms: učilište (romanization)

ipa: [uˈt͡ʃiliʃtɛ]

училиштен

roman: učilišten

учебен

roman: učeben

ученик

roman: učenik

ученичка

roman: učenička

учење

roman: učenje

училница

roman: učilnica

учител

roman: učitel

учителка

roman: učitelka


училница

forms: učilnica (romanization)

ipa: [uˈt͡ʃiɫnit͡sa]


учтив

forms:
učtiv (romanization)
поучтив (comparative)
најучтив (superlative)

ipa: [ˈut͡ʃtif]


уште

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *(j)ešče，来自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

glosses: 甚至（與比較級一起使用，或表示沮喪）

text: Ти си уште поглупав.

translation: 你甚至更笨。

roman: Ti si ušte poglupav.

text: Уште ми ја скрши рачката.

translation: 他甚至打破了把手。

roman: Ušte mi ja skrši račkata.

forms: ušte (romanization)

ipa: [ˈuʃtɛ]

дури

roman: duri


уште

pos: det

pos_title: 限定詞

text: Сакам уште вода.

translation: 我想要更多水。

roman: Sakam ušte voda.


факултет

forms:
факулте́т (canonical)
fakultét (romanization)

ipa: [fakuɫˈtɛt]


фала

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *xvala。

forms: fala (romanization)

ipa: [ˈfaɫa]

сполај

roman: spolaj

благодарам

roman: blagodaram

parts: фа ла


фамилија

forms: familija (romanization)

ipa: [faˈmili(j)a]


фанатизам

forms: fanatizam (romanization)

ipa: [fanaˈtizam]


фар

etymology_texts: 借自希臘語 φάρος (fáros，“烽火”)。

forms:
far (romanization)
фа́ров (relational adjective)

маяк

roman: prožektor

sense: 烽火

светофар

roman: svetofar

sense: 紅綠燈


фар

forms:
far (romanization)
фарови (plural)

ipa: [far]

rhymes: -ar

светилник

roman: svetilnik

sense: 燈塔


фар

glosses: фа́ра (fára) 的屬格複數

forms: far (romanization)


фармерки

forms: farmerki (romanization)

ipa: [ˈfarmɛrki]


фасада

etymology_texts: 借自法語 façade。

forms:
фаса́да (canonical)
fasáda (romanization)
фаса́ден (relational adjective)

ipa: [fɐˈsadɐ]


фасада

forms:
fasada (romanization)
фасаден (relational adjective)

ipa: [faˈsada]


фасада

glosses: фаса́д (fasád) 的屬格單數

forms:
фаса́да (canonical)
fasáda (romanization)

ipa: [fɐˈsadə]


фасада

ipa: /fasǎːda/

parts: фа са да


фатаморгана

forms: fatamorgana (romanization)

ipa: [fatamɔrˈɡana]


фашистички

forms:
fašistički (romanization)
пофашистички (comparative)
најфашистички (superlative)

ipa: [faˈʃistit͡ʃki]


февруари

forms:
февруа́ри (canonical)
fevruári (romanization)
февруа́рски (relational adjective)

ipa: [fɛvroˈari]

rhymes: -ari


февруари

forms:
февруа́ри (canonical)
fevruári (romanization)
февруарски

ipa: [fɛvruˈaɾi]


федерација

forms: federacija (romanization)

ipa: [fɛdɛˈrat͡si(j)a]


фелацио

forms: felacio (romanization)

ipa: [fɛˈɫat͡si(j)ɔ]


фелдмаршал

forms:
feldmaršal (romanization)
фелдма́ршал (plural)

ipa: [fɛɫdˈmarʃaɫ]


феминизам

forms: feminizam (romanization)

ipa: [fɛmiˈnizam]


фермиум

forms: fermium (romanization)

ipa: [ˈfɛrmi(j)um]


феуд

glosses: 封地，采邑，采地，封土，封邑，爵土

forms: feud (romanization)

ipa: [ˈfɛut]


феудален

forms: feudalen (romanization)

ipa: [fɛuˈdalɛn]


феудализам

forms:
феудали́зам (canonical)
feudalízam (romanization)

ipa: [fɛudaˈlizam]

parts: фе у да ли́ зам


физиотерапија

forms: fizioterapija (romanization)

ipa: [fizi(j)ɔtɛˈrapi(j)a]


физичар

forms: fizičar (romanization)

ipa: [ˈfizit͡ʃar]


филм

forms:
film (romanization)
филмови (plural)

ipa: [fiɫm]


филологија

forms: filologija (romanization)

ipa: [fiɫɔˈɫɔɡi(j)a]


финансии

forms: finansii (romanization)

ipa: [fiˈnansii]


фиока

etymology_texts: 来自匈牙利語 fiók。

forms: fioka (romanization)

ipa: [fiˈɔka]


фирер

etymology_texts: 借自德語 Führer。

forms: firer (romanization)

ipa: [ˈfiɾɛr]

заменик-фирер

roman: zamenik-firer


фиџиски

forms: fidžiski (romanization)

ipa: [ˈfid͡ʒiski]


флорет

forms:
флоре́т (canonical)
florét (romanization)

ipa: [fɫɔˈrɛt]

меч

roman: meč

сабја

roman: sabja

мечувалство

roman: mečuvalstvo


фобија

forms: fobija (romanization)

ipa: [ˈfɔbi(j)a]

-фобија

roman: -fobija


фонт

forms:
font (romanization)
фонтови (plural)

ipa: [fɔnt]


фотелја

etymology_texts: 借自法語 fauteuil (“扶手椅”)。

forms:
фоте́лја (canonical)
fotélja (romanization)

ipa: [fɔˈtɛʎa]


фотоапарат

forms: fotoaparat (romanization)

ipa: [fɔtɔapaˈrat]


фотографија

forms: fotografija (romanization)

ipa: [fɔtɔˈɡrafi(j)a]


фотосинтеза

forms: fotosinteza (romanization)

ipa: [fɔtɔsinˈtɛza]


фрактал

forms:
fraktal (romanization)
фрактали (plural)

ipa: [frakˈtaɫ]


франциум

forms: francium (romanization)

ipa: [ˈfrant͡si(j)um]


француски

forms: francuski (romanization)

ipa: [ˈfrant͡suski]


фрла

forms:
frla (romanization)
фрли (perfective)

ipa: [ˈfr̩ɫa]


функција

forms: funkcija (romanization)

ipa: [ˈfuŋkt͡si(j)a]

улога

roman: uloga


хамбургер

forms:
hamburger (romanization)
хамбургери (plural)

ipa: [ˈxamburɡɛr]

чизбургер

roman: čizburger


харем

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 حرم (harem)，来自阿拉伯語 حَرَم (ḥaram)。

forms: harem (romanization)


харфа

etymology_texts: 源自古高地德語 harfa，源自原始日耳曼語 *harpǭ。

forms: harfa (romanization)

ipa: [ˈxarfa]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-харфа.wav


харфа

etymology_texts: 源自古高地德語 harfa，源自原始日耳曼語 *harpǭ。

forms:
ха̑рфа (canonical)
hȃrfa (romanization)


хафниум

forms: hafnium (romanization)

ipa: [ˈxafni(j)um]


хеликоптер

forms:
хелико́птер (canonical)
helikópter (romanization)
хеликоптери (plural)

ipa: [xɛliˈkɔptɛr]


хемичар

forms: hemičar (romanization)

ipa: [ˈxɛmit͡ʃar]


хемороид

forms: hemoroid (romanization)

ipa: [xɛmɔɾɔˈit]


хералдика

forms: heraldika (romanization)

ipa: [xɛˈraɫdika]


хероина

glosses: 女英雄，女主角，英雌，女主人公

forms: heroina (romanization)

ipa: [xɛɾɔˈina]


хетеросексуалност

forms: heteroseksualnost (romanization)

ipa: [xɛtɛɾɔsɛksuˈaɫnɔst]


хефталка

forms: heftalka (romanization)

ipa: [ˈxɛftaɫka]


хидрант

glosses: 消防栓，街井，消防龍頭，消火栓

forms:
хидра́нт (canonical)
hidránt (romanization)

ipa: [xiˈdrant]


хиена

forms:
hiena (romanization)
хиени (plural)

ipa: [xiˈɛna]


хиерархија

forms: hierarhija (romanization)

ipa: [xi(j)ɛˈrarxi(j)a]


хиероглиф

forms: hieroglif (romanization)

ipa: [xi(j)ɛɾɔˈɡlif]

notes: 這個詞多用復數形式，很多人不確定單數形式是“хиероглиф”還是“хиероглифа”。


хиперврска

forms: hipervrska (romanization)

ipa: [ˈxipɛrˈvr̩ska]


хистерија

forms: histerija (romanization)

ipa: [xisˈtɛɾi(j)a]


хлорофил

forms: hlorofil (romanization)

ipa: [xɫɔɾɔˈfiɫ]


хмељ

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *xъmelь。

forms: hmelj (romanization)

ipa: [xmɛʎ]


хокеј

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *xъmelь。

forms: hokej (romanization)

ipa: [ˈxɔkɛj]


холандски

forms: holandski (romanization)

ipa: [ˈxɔɫantski]


холмиум

forms: holmium (romanization)

ipa: [ˈxɔɫmi(j)um]


хомофобија

glosses: 同性戀恐懼症，恐同，恐同症

forms: homofobija (romanization)

ipa: [xɔmɔˈfɔbi(j)a]


хоризонт

forms: horizont (romanization)

ipa: [xɔɾiˈzɔnt]


хороскоп

forms: horoskop (romanization)

ipa: [ˈxɔɾɔskɔp]

хороскопски

roman: horoskopski


хотел

pos_title: 名词

glosses: 旅館，賓館，飯店，酒店，招待所，旅社

forms:
хоте́л (canonical)
hotél (romanization)

ipa: [xoˈtɛɫ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-хотел.wav

rhymes: -ɛɫ


хотел

glosses: 旅館，賓館，飯店，酒店，招待所，旅社

forms:
hotel (romanization)
хотелски (relational adjective)
хотелче (diminutive)

ipa: [ˈxɔtɛɫ]

ipa: [xɔˈtɛɫ]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-хотел.wav


хотел

pos_title: 动词

glosses: хоте́ть (xotétʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
хоте́л (canonical)
xotél (romanization)

ipa: [xɐˈtʲeɫ]


хотел

glosses: 旅館，賓館，飯店，酒店，招待所，旅社

forms:
хо̀тел (canonical)
hòtel (romanization)

ipa: /xǒtel/

parts: хо тел


храбар

etymology_texts: 古教會斯拉夫語 храбръ (xrabrŭ)，来自原始斯拉夫語 *xorbrъ。

forms:
hrabar (romanization)
похрабар (comparative)
најхрабар (superlative)

ipa: [ˈxrabar]


храна

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *xorna。

forms:
хра́на (canonical)
hrána (romanization)

ipa: [ˈxrana]


храни

forms:
hrani (romanization)
нахрани (perfective)

ipa: [ˈxrani]


хрватски

forms: hrvatski (romanization)

ipa: [ˈxr̩vatski]

parts: хр ват ски


христијанство

forms: hristijanstvo (romanization)

ipa: [xrisˈti(j)anstvɔ]

ipa: [xristiˈjanstvɔ]


хромозом

forms: hromozom (romanization)

ipa: [xrɔmɔˈzɔm]


хулахопки

forms: hulahopki (romanization)

ipa: [xuɫaˈxɔpki]


хуманизам

forms: humanizam (romanization)

ipa: [xumaˈnizam]


цар

etymology_texts: 来自古教會斯拉夫語 цѣсарь (cěsarĭ)，来自原始斯拉夫語 *cěsařь，来自一日耳曼語族语言，来自原始日耳曼語 *kaisaraz，来自拉丁語 Caesar。

glosses: 聰明的人（用於表示欽佩或高度認可）

forms: car (romanization)

ipa: [t͡sar]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-цар.wav


цвекло

etymology_texts: 对比保加利亞語 цвекло (cveklo)。

forms:
cveklo (romanization)
цвекла (plural)

ipa: [ˈt͡svɛkɫɔ]


цвета

glosses:
цвят (cvjat) 的屈折：
定指objective單數

glosses:
цвят (cvjat) 的屈折：
count形式

forms: cveta (romanization)


цвета

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *kvisti。

forms:
cveta (romanization)
процвета (perfective)
расцвета (perfective)

ipa: [ˈt͡svɛta]


цвета

glosses: цвет (cvet) 的屬格單數

forms:
цве́та (canonical)
cvéta (romanization)

ipa: [ˈt͡svʲetə]

ipa: [t͡svʲɪˈta]


цвета

glosses: цвет (cvet) 的主格/賓格複數

forms:
цвета́ (canonical)
cvetá (romanization)


цвеќарница

forms: cveḱarnica (romanization)

ipa: [t͡svɛˈcarnit͡sa]


цвеќарство

forms: cveḱarstvo (romanization)

ipa: [ˈt͡svɛcarstvɔ]


цеваница

forms: cevanica (romanization)

ipa: [t͡sɛˈvanit͡sa]


цезиум

forms: cezium (romanization)

ipa: [ˈt͡sɛzi(j)um]


цел број

forms: cel broj (romanization)

ipa: [t͡sɛɫ brɔj]


целер

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 celer，來自法語 céleri，來自古希臘語 σέλινον (sélinon)。

forms: celer (romanization)

ipa: [ˈt͡sɛlɛr]

rhymes: -ɛlɛr

parts: це лер


цепелин

forms: cepelin (romanization)

ipa: [t͡sɛpɛˈlin]


цериум

forms: cerium (romanization)

ipa: [ˈt͡sɛɾi(j)um]


цивилизација

forms: civilizacija (romanization)

ipa: [t͡siviliˈzat͡si(j)a]


цилиндар

forms: cilindar (romanization)

ipa: [t͡siˈlindar]


циркониум

forms: cirkonium (romanization)

ipa: [t͡sirˈkɔni(j)um]


цитадела

forms: citadela (romanization)

ipa: [t͡sitaˈdɛɫa]


цицач

forms: cicač (romanization)

ipa: [ˈt͡sit͡sat͡ʃ]


цицка

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sisa。

forms: cicka (romanization)

ipa: [ˈt͡sit͡ska]


црв

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čьrvь，来自原始印歐語 *kʷr̥mis (“蟲”)。

forms: crv (romanization)

ipa: [t͡sr̩f]


црвен

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *čьrvenъ。

forms:
crven (romanization)
поцрвен (comparative)
најцрвен (superlative)
црвенило (abstract-noun)
črven (alternative)
črlen (alternative)

ipa: [ˈt͡sr̩vɛn]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-црвен.wav


црвен

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti (“用 červec 染色”) 的被動分詞，而 červec 是一種可製成紅色染料的蠕蟲（對比цр̑в (“蠕蟲”)）。

text: упали црвено св(ј)етло

translation: 轉為紅燈

text: см(иј)ем пити/да пијем црвено вино

translation: 我可以喝紅酒

text: коса јој је опрана, усне црвене, а зуби б(иј)ели

translation: 她的头发洗干净了，唇红齿白

text: стисни црвено дугме

translation: 按下红色按钮

text: црвени образи

translation: 紅潤的臉頰

text: црвени су опет уграбили власт на изборима

translation: 共產黨又贏得了選舉

forms:
цр̀вен (canonical)
cr̀ven (romanization)
цр̀венӣ
црвенији (comparative)

ipa: /tsřʋen/

parts: цр вен


црвен

etymology_texts: 來自形容詞цр̀вен (“紅”)。

text: моја омиљена боја је црвена

translation: 我最喜歡的顏色是紅色

text: црвени се прегрупирају на граници

translation: 红军正在边境重新集结

glosses: 極端左派份子；共產主義者

forms:
цр̏ве̄н (canonical)
cȑvēn (romanization)

ipa: /tsr̂ʋeːn/


црвена

forms:
crvena (romanization)
црвени (plural)

ipa: [ˈt͡sr̩vɛna]


црвоточина

forms: crvotočina (romanization)

ipa: [t͡sr̩vɔˈtɔt͡ʃina]


црн

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čьrnъ。

forms:
crn (romanization)
поцрн (comparative)
најцрн (superlative)

ipa: [t͡sr̩n]


црн пипер

forms:
цр́н пипер (canonical)
cŕn piper (romanization)

ipa: [ˈt͡sr̩n‿pipɛr]


црна дупка

forms: crna dupka (romanization)

ipa: [ˈt͡sr̩na ˈdupka]


цртан филм

forms: crtan film (romanization)

ipa: [ˈt͡sr̩tan ˈfiɫm]


цртичка

glosses: црта (crta) 的指小詞

forms: crtička (romanization)

ipa: [ˈt͡sr̩tit͡ʃka]

средна црта

roman: sredna crta

долга црта

roman: dolga crta


цути

forms:
cuti (romanization)
процути (perfective)

ipa: [ˈt͡suti]


чавка

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čavъka。

forms: čavka (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃafka]


阿洪

etymology_texts: 借自波斯語 آخوند (âxund, âxond)。

glosses: 阿訇 (āhōng)之同義詞

zh_pron: āhóng

zh_pron: ㄚ ㄏㄨㄥˊ

zh_pron: ahóng

zh_pron: ā-húng

zh_pron: ahorng

zh_pron: ахун

roman: axun

ipa: /ˀä⁵⁵ xʊŋ³⁵/


чадор

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 چادر (çader)，来自波斯語 چادر (čâdor)。

forms: čador (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃadɔr]


哈訇

etymology_texts: 借自波斯語 آخوند (âxund, âxond)。

glosses: 阿訇 (āhōng)之同義詞

zh_pron: hāhong

zh_pron: ㄏㄚ ˙ㄏㄨㄥ

zh_pron: haho̊ng

zh_pron: hā-hung

zh_pron: хахун

roman: xaxun

ipa: /xä⁵⁵ xʊŋ²/


чанта

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 چانطه (çanta，“皮包，小手提箱”)（土耳其語 çanta），来自波斯語 چنته (čante)。

forms: čanta (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃanta]


чај

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 چای (çay)。

forms: čaj (romanization)

ipa: [t͡ʃaj]

чајник

roman: čajnik

чајанка

roman: čajanka


чајанка

forms: čajanka (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃajaŋka]


чајник

forms:
čajnik (romanization)
чајниче (diminutive)

ipa: [ˈt͡ʃajnik]


чајник

forms:
ча̑јнӣк (canonical)
čȃjnīk (romanization)

ipa: /t͡ʃâːjniːk/

parts: чај ник


чајџилница

forms: čajdžilnica (romanization)

ipa: [t͡ʃajˈd͡ʒiɫnit͡sa]


чеканче

glosses: чекан (čekan) 的指小詞

forms: čekanče (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛkant͡ʃɛ]


челичана

forms: čeličana (romanization)

ipa: [t͡ʃɛliˈt͡ʃana]


чепка нос

forms: čepka nos (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛpka ˈnɔs]


чепкалка

forms: čepkalka (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛpkaɫka]


чепкање нос

forms: čepkanje nos (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛpkaɲɛ nɔs]

чепка нос

roman: čepka nos


черупка

forms: čerupka (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛɾupka]


чесност

forms: česnost (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛsnɔst]


чести

forms:
česti (romanization)
почести (imperfective)

ipa: [ˈt͡ʃɛsti]


честичка

forms: čestička (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛstit͡ʃka]


често

forms:
često (romanization)
почесто (comparative)
најчесто (superlative)

ipa: [ˈt͡ʃɛstɔ]


честота

forms: čestota (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛstɔta]


четвртина

forms: četvrtina (romanization)

ipa: [t͡ʃɛˈtvr̩tina]

ipa: [t͡ʃɛtvr̩ˈtina]


четврток

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ。

text: Во че́тврток.

translation: 在星期四。

roman: Vo čétvrtok.

forms:
че́тврток (canonical)
čétvrtok (romanization)
четвр́тоци (plural)
четвр́точен (relational adjective)

ipa: [ˈt͡ʃɛtvr̩tɔk]

parts: чет вр ток


четири

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *četyre，来自原始印歐語 *kʷetwóres。

forms: četiri (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɛtiɾi]

notes: 這個詞在口语中被簡化為“четри”。


четириаголник

etymology_texts: 字面分析等同於четири (četiri，“四”) + агол (agol，“角”) + -ник (-nik)。

forms:
četiriagolnik (romanization)
четириаголници (plural)
четириаголен (relational adjective)

ipa: [t͡ʃɛtiɾiˈaɡɔɫnik]

агол

roman: agol

многуаголник

roman: mnoguagolnik

правоаголник

roman: pravoagolnik

триаголник

roman: triagolnik

четириаголник

roman: četiriagolnik

петаголник

roman: petagolnik

шестаголник

roman: šestagolnik

седумаголник

roman: sedumagolnik

осумаголник

roman: osumagolnik

деветаголник

roman: devetagolnik

десетаголник

roman: desetagolnik


четириесет

forms: četirieset (romanization)

ipa: [t͡ʃɛtiˈri(j)ɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“четириесе”、“четириест”、“четириес”、“четриесе”、“четриест”或“четриес”的形式出現。


貓兒膩

glosses: (官話) 貓膩／猫腻 (māonì) 的兒化形式。

forms:
猫儿腻 (Simplified-Chinese)
貓兒匿 (Traditional-Chinese alternative)
猫儿匿 (Simplified-Chinese alternative)
貓兒溺 (Traditional-Chinese alternative)
猫儿溺 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: māornì

zh_pron: ㄇㄠㄦ ㄋㄧˋ

zh_pron: maornì

zh_pron: māur-nì

zh_pron: mhaulnih

zh_pron: маорни

roman: maorni

ipa: /maʊ̯ɻʷ⁵⁵ ni⁵¹/


貓兒膩

glosses: (官話) 貓膩／猫腻 (māonì) 的兒化形式。

ipa: /maʊ̯ɻʷ⁵⁵ ni⁵¹/


четиринаесет

forms: četirinaeset (romanization)

ipa: [t͡ʃɛtiɾiˈnaɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“четиринаесе”、“четиринаест”、“четиринаес”、“четринаесе”、“четринаест”、“четринаес”、“четрнаесе”、“четрнаест”或“четрнаес”的形式出现。


четиристотини

forms: četiristotini (romanization)

ipa: [t͡ʃɛtiɾisˈtɔtini]

notes: 這個詞在口语中經常以“четрсто”的形式出現。


title: 猫儿溺

redirect: 貓兒溺


чивава

forms:
чива́ва (canonical)
čiváva (romanization)
чива́ви (plural)

ipa: [t͡ʃiˈvava]

parts: чи ва ва


貓膩兒

glosses: (官話) 貓膩／猫腻 (māonì) 的兒化形式。

forms:
猫腻儿 (Simplified-Chinese)
貓匿兒 (Traditional-Chinese alternative)
猫匿儿 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: māonìr

zh_pron: ㄇㄠ ㄋㄧˋㄦ

zh_pron: maonìr

zh_pron: māu-nìr

zh_pron: mhauniell

zh_pron: маонир

roman: maonir

ipa: /mɑʊ̯⁵⁵ niə̯ɻ⁵¹/


貓膩兒

glosses: (官話) 貓膩／猫腻 (māonì) 的兒化形式。

ipa: /mɑʊ̯⁵⁵ niə̯ɻ⁵¹/


чист

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čistъ。

forms:
čist (romanization)
почист (comparative)
најчист (superlative)

ipa: [t͡ʃist]


чисти

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čistiti，来自*čistъ (“干净的”)。

forms:
čisti (romanization)
исчисти (perfective)

ipa: [ˈt͡ʃisti]


чистилиште

etymology_texts: чисти (čisti，“清理”) + -иште (-ište)。

forms: čistilište (romanization)

ipa: [t͡ʃisˈtiliʃtɛ]


чистина

forms: čistina (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃistina]


чита

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čitati

text: 我喜欢看书。

ref: Сакам да читам книги.

forms:
čita (romanization)
прочита (perfective)
исчита (perfective)


читање

glosses: чита (čita，“讀書，閱讀”) 的動詞性名詞

forms: čitanje (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃitaɲɛ]

parts: чи та ње


чиј

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *čьjь。

text: Чиј чадор е ова?

translation: 這是誰的傘？

roman: Čij čador e ova?

forms: čij (romanization)

ipa: [t͡ʃij]

ничиј

roman: ničij

нечиј

roman: nečij

сечиј

roman: sečij


чкрапало

forms:
čkrapalo (romanization)
чкрапала (plural)

ipa: [ˈt͡ʃkrapaɫɔ]


човечки

forms:
čovečki (romanization)
почовечки (comparative)
најчовечки (superlative)

ipa: [ˈt͡ʃɔvɛt͡ʃki]


човештво

forms: čoveštvo (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɔvɛʃtvɔ]


чоколада

forms:
čokolada (romanization)
чоколаден (relational adjective)
чоколадо (alternative)

ipa: [t͡ʃɔkɔˈɫada]


чоколада

forms:
чокола́да (canonical)
čokoláda (romanization)

ipa: /t͡ʃokolǎːda/

parts: чо ко ла да


чорап

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 چوراب (çorap, çorab)，来自波斯語 جوراب (jorâb)。

forms: čorap (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃɔɾap]


чува

forms:
čuva (romanization)
зачува (perfective)
сочува (perfective)

ipa: [ˈt͡ʃuva]


чувствува

forms:
čuvstvuva (romanization)
почувствува (perfective)

ipa: [ˈt͡ʃufstvuva]


чудовиште

forms: čudovište (romanization)

ipa: [t͡ʃuˈdɔviʃtɛ]


чуен

forms:
čuen (romanization)
почуен (comparative)
најчуен (superlative)


чучавец

forms: čučavec (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃut͡ʃavɛt͡s]


шаманизам

forms: šamanizam (romanization)

ipa: [ʃamaˈnizam]


шампон

glosses: 洗髮水，洗髮精，洗髮劑，洗髮露

forms: šampon (romanization)

ipa: [ˈʃampɔn]

ipa: [ʃamˈpɔn]


шарен

forms:
šaren (romanization)
пошарен (comparative)
најшарен (superlative)

ipa: [ˈʃaɾɛn]


шев

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *šьvъ。

forms: šev (romanization)

ipa: [ʃɛf]


шеесет

forms: šeeset (romanization)

ipa: [ˈʃɛɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“шеесе”、“шеест”或“шеес”的形式出現。


шеријат

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 شریعت (şeriʼat) (土耳其語 şeriat)，源自阿拉伯語 شَرِيعَة (šarīʕa)。

forms: šerijat (romanization)

ipa: [ˈʃɛɾi(j)at]


шеснаесет

forms: šesnaeset (romanization)

ipa: [ʃɛsˈnaɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“шеснаесе”、“шеснаест”或“шеснаес”的形式出現。


шестар

forms: šestar (romanization)

ipa: [ˈʃɛstar]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шестар.wav


шестар

forms:
шѐста̄р (canonical)
šèstār (romanization)

ipa: /ʃěstaːr/

parts: шес тар


шести

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *šȅstъ。

ipa: [ˈʃɛsti]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-шести.wav

rhymes: -ɛsti


шести

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *šestъ。

forms: šesti (romanization)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шести.wav


шести

glosses: шесть (šestʹ) 的單數屬格/與格/前置格

forms:
шести́ (canonical)
šestí (romanization)

ipa: [ʂɨˈsʲtʲi]


шести

glosses: шість (šistʹ) 的屬格/與格/方位格

forms:
шести́ (canonical)
šestý (romanization)

ipa: [ʃeˈstɪ]

шістьо́х

roman: šistʹóx

sense: 屬格、方位格

шістьо́м

roman: šistʹóm

sense: 與格


шета

forms:
šeta (romanization)
прошета (perfective)

ipa: [ˈʃɛta]


шејтан

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 شیطان (şeytan)，源自阿拉伯語 شَيْطَان (šayṭān)。

forms: šejtan (romanization)

ipa: [ˈʃɛjtan]

parts: шеј тан


шејтан

forms:
ше́јта̄н (canonical)
šéjtān (romanization)

ipa: /ʃěːjtaːn/


шеќер

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 شكر (şeker)，源自波斯語 شکر (šakar, šekar)。

forms:
šeḱer (romanization)
шеќерен (relational adjective)
шеќерче (diminutive)

ipa: [ˈʃɛcɛr]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шеќер.wav

бесшеќерен

roman: besšeḱeren

зашеќери

roman: zašeḱeri

нашеќери

roman: našeḱeri

шеќерана

roman: šeḱerana

шеќераш

roman: šeḱeraš

шеќерка

roman: šeḱerka

шеќерлија

roman: šeḱerlija

шеќерлиса

roman: šeḱerlisa

шеќерна болест

roman: šeḱerna bolest

шеќерна глава

roman: šeḱerna glava

шеќерна репка

roman: šeḱerna repka

шеќерна трска

roman: šeḱerna trska

шеќерник

roman: šeḱernik

шеќеров

roman: šeḱerov

шеќероса

roman: šeḱerosa

шеќерпаре

roman: šeḱerpare

шеќерче

roman: šeḱerče

шеќерџилница

roman: šeḱerdžilnica


шеќерна волна

forms: šeḱerna volna (romanization)

ipa: [ˈʃɛcɛrna ˈvɔɫna]


шеќерче

glosses: шеќер (šeḱer) 的指小詞

forms: šeḱerče (romanization)

ipa: [ˈʃɛcɛrt͡ʃɛ]


шивачка

forms:
šivačka (romanization)
шивач (masculine)

ipa: [ˈʃivat͡ʃka]


yasi

etymology_texts: 繼承自原始中-東部馬來-波利尼西亞語 *asu，繼承自原始馬來-波利尼西亞語 *asu，繼承自原始南島語 *(w)asu。


高黎貢山

glosses: 位于中国和缅甸边境的一座山脉

forms: 高黎贡山 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Gāolígòng Shān

zh_pron: ㄍㄠ ㄌㄧˊ ㄍㄨㄥˋ ㄕㄢ

zh_pron: gou¹ lai⁴ gung³ saan¹

zh_pron: ㄍㄠ ㄌㄧˊ ㄍㄨㄥˋ ㄕㄢ

zh_pron: Gaolígòng Shan

zh_pron: Kao¹-li²-kung⁴ Shan¹

zh_pron: Gāu-lí-gùng Shān

zh_pron: Gauligonq Shan

zh_pron: Гаолигун Шань

roman: Gaoligun Šanʹ

ipa: /kɑʊ̯⁵⁵ li³⁵ kʊŋ⁵¹ ʂän⁵⁵/

zh_pron: gōu làih gung sāan

zh_pron: gou¹ lei⁴ gung³ san¹

ipa: /kou̯⁵⁵ lɐi̯²¹ kʊŋ³³ saːn⁵⁵/


taşımak

etymology_texts:
源自鄂圖曼土耳其語 طاشیمق (taşımak，“支撐，維持，運輸，攜帶”)，源自原始突厥語 [具體何詞?]。
同源詞
喀喇汗語 [需要文字] (taşūmāk，“攜帶，轉移”)、阿塞拜疆語 daşımaq (“攜帶，轉移”)、巴什基爾語 ташыу (tašïw，“攜帶”)、察合臺語 [需要文字] (taşımaq，“運輸”)、哈卡斯語 тазирға (tazirğa，“攜帶”)、哈薩克語 тасу (tasu，“攜帶”)、欽察語 [需要阿拉伯文] (taşı-，“轉移，運送”)、吉爾吉斯語 ташуу (taşuu，“攜帶”)、南阿爾泰語 тажыыр (tažïïr，“攜帶”)、韃靼語 ташу (taşu，“攜帶”)、土庫曼語 daşamak (“攜帶”)、圖瓦語 дажыыр (dažıır，“攜帶”)、維吾爾語 توشۇماق (toshumaq，“攜帶，運輸”)、烏茲別克語 tashimoq (“攜帶，轉移”)

forms: taşır (third-person singular present)

götürmek

sense: 運輸，攜帶

kaldırmak

sense: 支撐

bulundurmak

sense: 擁有，持有

kaldırmak

sense: 忍受，容忍


taʼsir

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَأْثِير (taʔṯīr)。

forms: taʼsirlar (plural)


taʼrif

etymology_texts: 源自波斯語 تعریف (ta'rif)，源自阿拉伯語 تَعْرِيف (taʕrīf)。

forms: taʼriflar (plural)


teamă

etymology_texts: 源自動詞teme (“害怕”)，或可能通過通俗拉丁語 tima。對比意大利語 tema、羅曼什語 tema、temma。


spaimă

etymology_texts: 不確定。可能源自通俗拉丁語 expavīmen，源自拉丁語 expavere，源自pavor (“害怕”)。或可能與spasma、spasmus有關，源自古希臘語 σπασμός (spasmós，“痙攣，抽搐”)。

forms: spaime (plural)


frică

etymology_texts: 可能源自古希臘語 φρίκη (phríkē)，或可能源自中古希臘語 φρίκη (phríkē)，但伊斯特拉-羅馬尼亞語詞顯示借入時間較久。對比阿爾巴尼亞語 frikë，參見阿羅馬尼亞語 fricã。

forms: frici (plural)

ipa: /ˈfrikə/


kelchyn

etymology_texts: 最終源自拉丁語 circulus；對照威爾士語 cylch。


tchórz

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *dъxorь。

ipa: /ˈtxuʂ/

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-tchórz.wav

rhymes: -uʂ


tchórz

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *dъxorь。


σάπων

etymology_texts: 通常認為源自拉丁語 sapo，但亦有可能源自加拉提亞語。最終派生自原始日耳曼語 *saipǭ (“肥皂”)，原始印歐語 *seyp-，*seyb- (“傾、倒、濾”)。和古英語 sāpe (“肥皂”)同源。另見soap。

forms:
σᾱ́πων (canonical)
sā́pōn (romanization)
σᾱ́πωνος (genitive)

σαπώνιον

roman: sapṓnion

σάπων

roman: sápon

საპონი

roman: saṗoni

*sābōn

صابون

roman: sâbun

собун

roman: sobun

սապոն

roman: sapon

σαπώνιον

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

σαπούνιον

roman: sapoúnion

σαπούνι

roman: sapoúni

сапун

roman: sapun


σάπων

etymology_texts: 繼承自古希臘語 σάπων (sápōn，“肥皂”)。

glosses: σαπούνι (sapoúni，“肥皂”) 的純正希臘語形式

forms:
sápon (romanization)
σάπωνες (plural)

ipa: /ˈsapon/

parts: σά πων


báðn

etymology_texts: 繼承自古諾爾斯語 barn。

ipa: [bóːn]


teanga

etymology_texts: 源自古愛爾蘭語 tengae，源自原始凱爾特語 *tangʷāt-（對比威爾士語 tafod），源自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s (“舌頭，話語，語言”)。

forms:
teanga (genitive singular)
teangacha (nominative plural)

ipa: [ˈtʲaŋə]

ipa: [ˈtʲaŋɡə]

ipa: [ˈtʲæːŋɡə]

ipa: [t͡ɕaŋi]


teanga

etymology_texts: 源自古愛爾蘭語 tengae，源自原始凱爾特語 *tangʷāt-，源自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s (“舌頭，語言，話語”)。

forms:
teangaidh (genitive singular)
teangan (plural)

ipa: /tʰʲɛŋɡə/

cànan

sense: 語言


tebessüm

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَبَسُّم (tabassum)。

forms:
tebessümü
tebessümler (plural)


tebeşir

forms:
tebeşiri
tebeşirler (plural)

ipa: /tebeʃiɾ/


tebranmoq

etymology_texts: 派生自原始突厥語 *depre- (“移動，搖動，攪動”)。


tebrik

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تبریك，源自阿拉伯語 تَبْرِيك (tabrīk，“祝賀”)。

forms:
tebriği
tebrikler (plural)


tebîet

etymology_texts: 源自阿拉伯語 طبيعة (ṭabīʿa)。

ipa: /tɛbiːˈɛt/


tecrübe

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَجْرِبَة (tajriba)。

forms:
tecrübeyi
tecrübeler (plural)

ipa: /tɛdʒɾyˈbɛ/


görgü

etymology_texts: 借自土耳其語 görgü。 字面分析等同於gör- + -gü。

forms:
görgüyü (definite accusative)
görgülär (plural)

ipa: /ɟøɾˈɟy/

parts: gör gü


tedbir

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَدْبِير (tadbīr)。

forms:
tedbiri
tedbirler (plural)


tedricen

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَدْرِيجِيّاً (tadrījiyyan)。

yavaş yavaş

sense: 逐漸，逐步


tedricî

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَدْرِيجِيّ (tadrījiyy)。

forms: tedrīcī (canonical)

ipa: /tedɾiːd͡ʒiː/

parts: ted ri cî


teemant

forms:
teemandi (genitive)
teemanti (partitive)


tegnapi

text: a tegnapi nap

translation: 昨天

literal_meaning: 昨天一天

text: Láttad a tegnapi mérkőzést?

translation: 你看了昨天的比賽嗎？

ipa: [ˈtɛɡnɒpi]

rhymes: -pi

parts: teg na pi


tegnap

etymology_texts: teg- + nap (“日，天”)。第一部分來自烏拉爾語族，對比原始烏拉爾語 *tä、芬蘭語 tänä päivänä (“今天”)。

text: Tegnap szabadságon voltam.

translation: 昨天我在休假。

ipa: [ˈtɛɡnɒp]

rhymes: -ɒp

holnap

sense: 昨天

parts: teg nap


tegnap

text: a tegnap emléke és a ma kétségei

translation: 昨天的回憶和今天的疑惑

forms: tegnapok (plural)


tegnapelőtt

ipa: [ˈtɛɡnɒpɛløːtː]

rhymes: -øːtː

parts: teg nap előtt


tegnapelőtt

forms: tegnapelőttök (plural)

ipa: [ˈtɛɡnɒpɛløːtː]


előtt

pos: postp

pos_title: 後置詞

etymology_texts: 源自名詞elő (“……的前部”) + -tt (方位格後綴)。

ipa: [ˈɛløːtː]

mögött

sense: 在……的前面

után

sense: 在……之前


tehlike

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تهلكه，源自阿拉伯語 تَهْلِكَة (tahlika)。

forms:
tehlikeyi
tehlikeler (plural)

parts: teh li ke


gą̊s

etymology_texts: 繼承自古諾爾斯語 gás，繼承自原始日耳曼語 *gans，繼承自原始印歐語 *ǵʰans-。和瑞典語 gås同源。


tehén

etymology_texts: 源自一伊朗語支語言，對比阿維斯陀與 daēnav-（“雌性動物”）、中古波斯語 dēnodag（“雌性；奶”）。與梵語धेनु (dhenú，“奶牛，產奶的”)同源。

etymology_texts: 源自原始烏拉爾語 *tewä (“駝鹿”)。

forms: tehenek (plural)

ipa: [ˈtɛɦeːn]

rhymes: -eːn

parts: te hén


tekebbür

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تكبر (“驕傲，傲慢”)，源自阿拉伯語 تَكَبُّر (takabbur)。

forms:
tekebbürü
tekebbürler (plural)


大英國協

glosses: 國際組織，由54個主權國家所組成，成員大多為前英國殖民地及其屬地。

forms: 大英国协 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Dà Yīngguó Xié

zh_pron: ㄉㄚˋ ㄧㄥ ㄍㄨㄛˊ ㄒㄧㄝˊ

zh_pron: daai⁶ jing¹ gwok³ hip³

zh_pron: ㄉㄚˋ ㄧㄥ ㄍㄨㄛˊ ㄒㄧㄝˊ

zh_pron: Dà Yingguó Sié

zh_pron: Ta⁴ Ying¹-kuo² Hsieh²

zh_pron: Dà Yīng-gwó Syé

zh_pron: Dah Inggwo Shye

zh_pron: Да Инго Се

roman: Da Ingo Se

ipa: /tä⁵¹ iŋ⁵⁵ ku̯ɔ³⁵ ɕi̯ɛ³⁵/

zh_pron: daaih yīng gwok hip

zh_pron: daai⁶ jing¹ gwok⁸ hip⁸

zh_pron: dai⁶ ying¹ guog³ hib³

ipa: /taːi̯²² jɪŋ⁵⁵ kʷɔːk̚³ hiːp̚³/


teklif

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تكلیف，源自阿拉伯語 تَكْلِيف (taklīf)。

forms:
teklifi
teklifler (plural)

öneri

sense: 建議


tekme

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تكمه。

forms:
tekmeyi
tekmeler (plural)


tekrar etmek

forms: tekrar eder (third-person singular present)


tekrar

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَكْرَار (takrār)。

ipa: [tekɾaɾ]

parts: tek rar


tekrar

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَكْرَار (takrār)。

forms:
tekrarı
tekrarlar (plural)


puamo

etymology_texts: 借自薩摩亞語 fuāmoa，源自fua (“蛋”) + moa (“雞”)。


шие

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *šiti。

forms:
šie (romanization)
сошие (perfective)

ipa: [ˈʃi(j)ɛ]


шизофренија

forms: šizofrenija (romanization)

ipa: [ʃizɔˈfrɛni(j)a]


широк

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *širokъ。

forms:
širok (romanization)
поширок (comparative)
најширок (superlative)

ipa: [ˈʃiɾɔk]


шифра

glosses: шифр (šifr) 的屬格單數

forms:
ши́фра (canonical)
šífra (romanization)

ipa: [ˈʂɨfrə]


шифра

etymology_texts: 來自法語 chiffre (“數字，密碼”)，來自中世紀拉丁語 cifra (“零”)，起初來自阿拉伯語 صِفْر (ṣifr，“零，空，沒有”)。

forms:
ши̏фра (canonical)
šȉfra (romanization)

ipa: /ˈʃîfra/

кȏд

sense: 代碼

лòзīнка

sense: 密碼


шишенце

glosses: шише (šiše) 的指小詞

forms: šišence (romanization)

ipa: [ˈʃiʃɛnt͡sɛ]


шовинизам

forms: šovinizam (romanization)

ipa: [ʃɔviˈnizam]


шолја

forms:
šolja (romanization)
шолјичка (diminutive)

ipa: [ˈʃɔʎa]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шолја.wav


sukupuoli

etymology_texts: 源自suku (“家庭”) + puoli (“半，邊”)。最早見於1865年Frans Ferdinand Ahlman的《瑞典語-芬蘭語詞典（Ruotsalais-suomalainen sanakirja）》。在此之前，puoli、rotu、suku各自都表示性別。

text: vastakkainen sukupuoli

translation: 異性

text: kauniimpi sukupuoli

translation: 女性

text: sukupuolten taistelu

translation: 性別博弈


шпионира

forms: špionira (romanization)

ipa: [ʃpi(j)ɔˈniɾa]


шраф

etymology_texts: 来自匈牙利語 sróf，来自德語 Schraube。

forms: šraf (romanization)

ipa: [ʃraf]

завртка

roman: zavrtka

sense: 螺釘，螺絲釘


штедлив

forms:
štedliv (romanization)
поштедлив (comparative)
најштедлив (superlative)

ipa: [ˈʃtɛdlif]


штета

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *tъščeta。

forms: šteta (romanization)

ipa: [ˈʃtɛta]


штетен

forms:
šteten (romanization)
поштетен (comparative)
најштетен (superlative)

ipa: [ˈʃtɛtɛn]


штипе

forms:
štipe (romanization)
штипне (perfective)

ipa: [ˈʃtipɛ]


штит

forms:
štit (romanization)
штитови (plural)
штитче (diminutive)

ipa: [ʃtit]


штитеник

forms: štitenik (romanization)

ipa: [ˈʃtitɛnik]


штити

forms:
štiti (romanization)
заштити (perfective)

ipa: [ˈʃtiti]


штити

forms:
шти́ти (canonical)
štýty (romanization)

ipa: [ˈʃtɪte]

rhymes: -ɪte

parts: шти ти


штрк

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stьrkъ。

forms: štrk (romanization)

ipa: [ʃtr̩k]


штурец

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ščurьcь。与保加利亞語 щурец (šturec)同源。

forms: šturec (romanization)

ipa: [ˈʃtuɾɛt͡s]


шума

text: Тя идваше към мен, като газеше шума до колене.

translation: 她踩着齐膝深的落叶向我走来。

roman: Tja idvaše kǎm men, kato gazeše šuma do kolene.

forms:
шу́ма (canonical)
šúma (romanization)

ipa: [ˈʃu̟mɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-шума.wav

rhymes: -umɐ


шума

forms:
šuma (romanization)
шуми (plural)
шумски (relational adjective)
шумичка (diminutive)
шумиче (diminutive)
шумиште

ipa: [ˈʃuma]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-шума.wav

зашуми

roman: zašumi

зашумува

roman: zašumuva

пошуми

roman: pošumi

пошумува

roman: pošumuva

шумар

roman: šumar

шумарка

roman: šumarka

шумарски

roman: šumarski

шумарство

roman: šumarstvo

шумиче

roman: šumiče

шумичка

roman: šumička

шумиште

roman: šumište

шумски

roman: šumski

parts: шу ма


шума

glosses: шум (šum) 的屬格單數

ipa: [ˈʂumə]


шума

etymology_texts:
可能與шу̑м (“噪音，嗡嗡聲”)相關。或許與原始斯拉夫語 *gajь (“森林”)的擬聲詞起源有關。
否則，根據P. Skok的說法，該詞可能起源自古巴爾幹語族（伊利里亞語或色雷斯語）；和阿爾巴尼亞語 proshëm (“木頭”)相關聯。

forms:
шу̏ма (canonical)
šȕma (romanization)

ipa: /ʃûma/


шупак

forms:
šupak (romanization)
шупаци (plural)
шупче (diminutive)

ipa: [ˈʃupak]


шуплив

forms:
šupliv (romanization)
пошуплив (comparative)
најшуплив (superlative)

ipa: [ˈʃuplif]


telek

etymology_texts: 源自原始芬蘭-烏戈爾語，與動詞telik (“使充滿”)的詞根相同。

etymology_texts: 源自tel (“土，壤”) + -k (名詞後綴)。同一後綴對比lélek (“靈魂”)。

etymology_texts: 源自烏古爾語支 *tilök（“分開的[地區]”），源自原始突厥語 *til (“切，割”)，通過古匈牙利語 telük。在這種說法下，可能與吉爾吉斯語 тилке (tilke，“土地”)同源。

etymology_texts: 來源有爭議，至少有以下三種說法：

forms: telkek (plural)

ipa: [ˈtɛlɛk]

rhymes: -ɛk

parts: te lek


telek

etymology_texts: telik (“填滿，變滿”) + -ek (“我”，人稱後綴)

glosses: telik 的第一人稱單數直陳現在時不定


ѓеврек

etymology_texts: 來自鄂圖曼土耳其語 گورك (gevrek)。

forms:
ǵevrek (romanization)
ѓевреци (plural)
ѓеврече (diminutive)

ipa: [ˈɟɛvrɛk]


ѓердан

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 گردان，来自波斯語 گردن (gardan，“喉嚨，脖子”)。与土耳其語 gerdan (“脖子”)和gerdanlık (“项链”)同源。

forms:
ǵerdan (romanization)
ѓердани (plural)
ѓерданче (diminutive)

ipa: [ˈɟɛrdan]


ѓумбир

etymology_texts: 来自匈牙利語 gyömbér。

forms: ǵumbir (romanization)

ipa: [ˈɟumbir]


ѕвезда

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gvězda。

text: Ситни ѕвезди трепкаат во ноќта.

translation: 小星星在夜裡閃爍。

roman: Sitni dzvezdi trepkaat vo noḱta.

forms:
dzvezda (romanization)
ѕвезди (plural)
ѕвездичка (diminutive)

ipa: [ˈd͡zvɛzda]

ѕвездалија

roman: dzvezdalija

Ѕвезда

roman: Dzvezda

Ѕвездан

roman: Dzvezdan

Ѕвездана

roman: Dzvezdana

ѕвезден

roman: dzvezden

ѕвездест

roman: dzvezdest

ѕвездолик

roman: dzvezdolik


ѕвездичка

glosses: ѕвезда (dzvezda) 的指小詞

forms: dzvezdička (romanization)

ipa: [ˈd͡zvɛzdit͡ʃka]


teljes

etymology_texts: 源自原始烏拉爾語 *täwde (“滿的”)（與tele (“滿”)的同源） + -es (形容詞後綴)。

text: J. K. Rowling: Harry Potter, A teljes sorozat

translation: J. K. 羅琳：哈利·波特全集

forms:
teljesebb (comparative)
legteljesebb (superlative)

ipa: [ˈtɛjːɛʃ]

rhymes: -ɛʃ

parts: tel jes


ѕвер

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *zvěrь，来自原始印歐語 *ǵʰwer-。

forms:
dzver (romanization)
ѕверови (plural)
ѕверче (diminutive)

ipa: [d͡zvɛr]

ѕвере

roman: dzvere

ѕвериште

roman: dzverište

ѕверка

roman: dzverka

ѕверски

roman: dzverski

ѕверство

roman: dzverstvo


ѕвечарка

etymology_texts: 对比塞爾維亞-克羅地亞語 звечарка。

forms:
dzvečarka (romanization)
ѕвечарки (plural)

ipa: [ˈd͡zvɛt͡ʃarka]

ѕвечалка

roman: dzvečalka


ѕвони

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *zvьněti。

forms:
dzvoni (romanization)
заѕвони (perfective)

ipa: [ˈd͡zvɔni]


laipio

etymology_texts: 借自原始西日耳曼語 *laubijā。


ѕид

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *zidъ。

forms:
dzid (romanization)
ѕитче (diminutive)

ipa: [d͡zit]

ѕидар

roman: dzidar

ѕидарија

roman: dzidarija

ѕидарство

roman: dzidarstvo

ѕидина

roman: dzidina


ѕидар

forms:
ѕи́дар (canonical)
dzídar (romanization)
ѕи́дари (plural)
ѕи́дарски (relational adjective)

ipa: [ˈd͡zidar]

parts: ѕи дар


јаболкница

forms: jabolknica (romanization)

ipa: [jaˈbɔɫknit͡sa]


јаболко на раздорот

etymology_texts: јаболко + на + раздор

forms: jabolko na razdorot (romanization)

ipa: [ˈjabɔɫkɔ na ˈrazdɔɾɔt]


јавен

forms:
javen (romanization)
појавен (comparative)
најјавен (superlative)

ipa: [ˈjavɛn]


јаглерод

forms: jaglerod (romanization)

ipa: [ˈjaɡlɛɾɔt]


karti

etymology_texts: 源自梵語 कृति (kṛti)，源自कृत (kṛta)，源自原始印度-雅利安語 *kr̥tás，源自原始印度-伊朗語 *kr̥tás (“完成的”)，源自原始印歐語 *kʷr̥-tó-s，源自*kʷer- (“做，製作”)。

forms: karti-karti (plural)

ipa: [ˈkart̪i]

perbuatan

sense: 行為

parts: kar ti


karti

glosses: karte的工具格單數形


јаде

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ěsti，来自原始波羅的-斯拉夫語 *ēˀstei，来自原始印歐語 *h₁édti。

forms:
jade (romanization)
изеде (perfective)

ipa: [ˈjadɛ]


јадец

forms: jadec (romanization)

ipa: [ˈjadɛt͡s]

јадица

roman: jadica


јадлив

forms: jadliv (romanization)

ipa: [ˈjadlif]

јадливост

roman: jadlivost

јаде

roman: jade

јаден

roman: jaden

јадење

roman: jadenje


јадро

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ędro。

forms: jadro (romanization)

ipa: [ˈjadrɔ]


јаже

etymology_texts: 来自*jǫže，来自原始斯拉夫語 *ǫže。

forms: jaže (romanization)

ipa: [ˈjaʒɛ]


јазик

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ęzykъ，来自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

forms:
jazik (romanization)
јазици (plural)
јазиче (diminutive)

ipa: [ˈjazik]

јазикотворен

roman: jazikotvoren

јазичар

roman: jazičar

јазичен

roman: jazičen

јазичест

roman: jazičest

мајчин јазик

roman: majčin jazik


јазовец

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *jazvьcь。与保加利亞語 язовец (jazovec)、塞爾維亞-克羅地亞語 јазавац (jazavac)、斯洛文尼亞語 jazbec、捷克語 jezevec、希臘語 ασβός (asvós)同源。

forms: jazovec (romanization)

ipa: [ˈjazɔvɛt͡s]


јазол

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ǫzlъ。

forms:
jazol (romanization)
јазли (plural)

ipa: [ˈjazɔɫ]


јама

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *jama。

forms: jama (romanization)

ipa: [ˈjama]


јаничар

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 یڭیچری (yeniçeri)，来自یڭی (yeni，“新的”) + چری (çeri，“士兵”)。

glosses: 土耳其新軍，土耳其禁衛軍

forms:
janičar (romanization)
јаничари (plural)

ipa: [ˈjanit͡ʃar]

parts: ја ни чар


јануари

etymology_texts: 來自拉丁語 iānuārius (“雅努斯的月份”)。

forms:
јануа́ри (canonical)
januári (romanization)
јануарски

ipa: [januˈaɾi]


јапонски

forms: japonski (romanization)

ipa: [ˈjapɔnski]


јарбол

etymology_texts: 来自拉丁語 arbor (“树”)。

forms: jarbol (romanization)

ipa: [ˈjarbɔɫ]


јаре

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ěrę

forms: jare (romanization)

ipa: [ˈjaɾɛ]


јас

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *(j)azъ，来自原始印歐語 *éǵh₂。

forms: jas (romanization)

ipa: [jas]

ти

roman: ti

тој

roman: toj

таа

roman: taa

тоа

roman: toa

ние

roman: nie

вие

roman: vie

тие

roman: tie


јастог

etymology_texts: 来自古希臘語 ἄστακος (ástakos)。

forms: jastog (romanization)

ipa: [ˈjastɔk]


јатаган

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 یتاغان (yatağan)（对比土耳其語 yatağan）。

forms: jatagan (romanization)

ipa: [ˈjataɡan]


јато

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ěto。

forms: jato (romanization)

ipa: [ˈjatɔ]


јатрва

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ętry。

forms:
jatrva (romanization)
јатрви (plural)

ipa: [ˈjatr̩va]


јачмен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。

forms: jačmen (romanization)

ipa: [ˈjat͡ʃmɛn]


јајце клетка

forms: jajce kletka (romanization)

ipa: [ˈjajt͡sɛ ˈklɛtka]


јајце на око

forms: jajce na oko (romanization)

ipa: [ˈjajt͡sɛ na ˈɔkɔ]


јајцевод

forms: jajcevod (romanization)

ipa: [ˈjajt͡sɛvɔt]


јајчник

forms:
jajčnik (romanization)
јајник (alternative)

ipa: [ˈjajt͡ʃnik]


јен

etymology_texts: 借自日語 円 (en，“元，圆”)。

forms:
jen (romanization)
јени (plural)

ipa: [jɛn]


јогурт

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 یوغورت (yoğurt)。

forms: jogurt (romanization)

ipa: [ˈjɔɡurt]


帕拉林匹克運動會

glosses: 殘疾人奧林匹克運動會／残疾人奥林匹克运动会 (Cánjírén Àolínpǐkè Yùndònghuì)之別名。

殘疾人奧林匹克運動會

roman: Cánjírén Àolínpǐkè Yùndònghuì

forms: 帕拉林匹克运动会 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Pàlālínpǐkè yùndònghuì

zh_pron: ㄆㄚˋ ㄌㄚ ㄌㄧㄣˊ ㄆㄧˇ ㄎㄜˋ ㄩㄣˋ ㄉㄨㄥˋ ㄏㄨㄟˋ

zh_pron: ㄆㄚˋ ㄌㄚ ㄌㄧㄣˊ ㄆㄧˇ ㄎㄜˋ ㄩㄣˋ ㄉㄨㄥˋ ㄏㄨㄟˋ

zh_pron: Pàlalínpǐkè yùndònghuèi

zh_pron: Pʻa⁴-la¹-lin²-pʻi³-kʻo⁴ yün⁴-tung⁴-hui⁴

zh_pron: Pà-lā-lín-pǐ-kè yùn-dùng-hwèi

zh_pron: Pahlhalinpiikeh yunndonqhuey

zh_pron: Палалиньпикэ юньдунхуэй

roman: Palalinʹpikɛ junʹdunxuej

ipa: /pʰä⁵¹ lä⁵⁵ lin³⁵ pʰi²¹⁴⁻²¹ kʰɤ⁵¹⁻⁵³ yn⁵¹⁻⁵³ tʊŋ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹/


јорган

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 یورغان (yorğan)。

forms: jorgan (romanization)

ipa: [ˈjɔrɡan]


јоргован

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 ارغوان (ergavan, erguvan)，来自波斯語 ارغوان (arğawān, arğuwān，“紫色；南歐紫荊”)，来自阿卡德語 𒅈𒂵𒌋𒌋𒉡 (argamannu)。

forms: jorgovan (romanization)

ipa: [ˈjɔrɡɔvan]


југ

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *jugъ。

forms: jug (romanization)

ipa: [juk]


југозапад

forms: jugozapad (romanization)

ipa: [juɡɔˈzapat]


југоисток

forms: jugoistok (romanization)

ipa: [juɡɔˈistɔk]


јудаизам

forms: judaizam (romanization)

ipa: [judaˈizam]


јужен

forms:
južen (romanization)
појужен (comparative)
најјужен (superlative)

ipa: [ˈjuʒɛn]


殘疾人奧林匹克運動會

glosses: 一項為身心障礙者而舉辦的綜合型國際體育賽事。

forms: 残疾人奥林匹克运动会

zh_pron: Cánjírén Àolínpǐkè Yùndònghuì

zh_pron: ㄘㄢˊ ㄐㄧˊ ㄖㄣˊ ㄠˋ ㄌㄧㄣˊ ㄆㄧˇ ㄎㄜˋ ㄩㄣˋ ㄉㄨㄥˋ ㄏㄨㄟˋ

zh_pron: Cánjírén Àolínpǐkè Yùndònghuèi

zh_pron: Tsán-jí-rén Àu-lín-pǐ-kè Yùn-dùng-hwèi

zh_pron: Tsarnjyiren Awlinpiikeh Yunndonqhuey

zh_pron: Цаньцзижэнь Аолиньпикэ Юньдунхуэй

roman: Canʹczižɛnʹ Aolinʹpikɛ Junʹdunxuej

ipa: /t͡sʰän³⁵ t͡ɕi³⁵ ʐən³⁵ ˀɑʊ̯⁵¹ lin³⁵ pʰi²¹⁴⁻²¹ kʰɤ⁵¹⁻⁵³ yn⁵¹⁻⁵³ tʊŋ⁵¹⁻⁵³ xu̯eɪ̯⁵¹/

帕拉林匹克運動會

roman: Pàlālínpǐkè yùndònghuì


јунаштво

forms:
junaštvo (romanization)
јунаштва (plural)

ipa: [ˈjunaʃtvɔ]

parts: ју на штво


љубезен

forms:
ljubezen (romanization)
пољубезен (comparative)
најљубезен (superlative)

ipa: [ˈʎubɛzɛn]


љубов

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ľuby。

forms: ljubov (romanization)

ipa: [ˈʎubɔf]

parts: љу бов


Paralympic Games

glosses: 殘疾人奧林匹克運動會，帕拉林匹克運動會

Paralympiad

sense: 殘疾人奧林匹克運動會，帕拉林匹克運動會

Paralympics

sense: 殘疾人奧林匹克運動會，帕拉林匹克運動會


љубоморен

forms:
ljubomoren (romanization)
пољубоморен (comparative)
најљубоморен (superlative)

ipa: [ʎuˈbɔmɔɾɛn]

ipa: [ʎubɔˈmɔɾɛn]


љубопитен

forms:
ljubopiten (romanization)
пољубопитен (comparative)
најљубопитен (superlative)

ipa: [ʎuˈbɔpitɛn]


љубопитност

forms:
ljubopitnost (romanization)
љубознаен

ipa: [ʎuˈbɔpitnɔst]


љубопитноста ја убила мачката

pos: proverb

pos_title: 諺語

forms:
љубопитностa ја убила мачката (canonical)
ljubopitnosta ja ubila mačkata (romanization)

ipa: [ʎubɔˈpitnɔsta ja ˈubiɫa ˈmat͡ʃkata]


њутн

forms:
њу̏тн (canonical)
njȕtn (romanization)

ipa: /ɲûtn/


ќебе

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 كبه (kebe)。

forms: ḱebe (romanization)

ipa: [ˈcɛbɛ]


ќелав

pos_title: 形容詞

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 كل (kel)，来自波斯語 کل (kal)。

forms:
ḱelav (romanization)
поќелав (comparative)
најќелав (superlative)

ipa: [ˈcɛɫaf]


ќелавост

pos_title: 名詞

forms: ḱelavost (romanization)

ipa: [ˈcɛɫavɔst]


ќос

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 كوسه (köse)，来自波斯語 کوسه (kōsa)。

forms:
ḱos (romanization)
поќос (comparative)
најќос (superlative)

ipa: [cɔs]

ќелав

roman: ḱelav


ќофте

etymology_texts: 来自土耳其語 köfte，来自波斯語 کوفته (kofte)。与希臘語 κιοφτές (kioftés)和羅馬尼亞語 chiftea同源。

forms: ḱofte (romanization)

ipa: [ˈcɔftɛ]


ќоше

glosses: ќош (ḱoš) 的指小詞

forms: ḱoše (romanization)

ipa: [ˈcɔʃɛ]


ќумур

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 كومور (kömür)（對照土耳其語 kömür），源自原始突厥語 *kömür (“煤炭”)。

forms: ḱumur (romanization)

ipa: [ˈcumur]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-ќумур.wav

јаглен

roman: jaglen


ќускија

forms: ḱuskija (romanization)

ipa: [ˈcuski(j)a]


џагор

forms: džagor (romanization)

ipa: [ˈd͡ʒaɡɔr]

врева

roman: vreva

parts: џа гор


џамлија

forms: džamlija (romanization)

ipa: [ˈd͡ʒamli(j)a]


џвака

pos_title: 動詞

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *žьvati。

forms:
džvaka (romanization)
изџвака (perfective)

ipa: [ˈd͡ʒvaka]


џеб

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 جیب (ceb, cep)（土耳其語 cep），来自阿拉伯語 جَيْب (jayb，“口袋，荷包”)。

forms: džeb (romanization)

ipa: [d͡ʒɛp]


џелат

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 جلاد (cellat)，来自阿拉伯語 جَلَّاد (jallād)。

forms: dželat (romanization)

ipa: [ˈd͡ʒɛɫat]