Корејски Полуостров

forms: Korejski Poluostrov (romanization)

ipa: [ˈkɔɾɛjski pɔɫuˈɔstrɔf]


Косово

pos: name

pos_title: 专有名词

forms:
Ко́сово (canonical)
Kósovo (romanization)
ко́совски (relational adjective)

ipa: [ˈkɔsovo]

rhymes: -ɔsovo


Косово

pos_title: 專有名詞

glosses: Косово и Метохија (Kosovo i Metohija，“科索沃和梅托希亞自治省”)的缩略形式

forms: Kosovo (romanization)

ipa: [ˈkɔsɔvɔ]

Косовец

roman: Kosovec

Косовка

roman: Kosovka


Косово

forms:
Ко́сово (canonical)
Kósovo (romanization)
Ко́сова (genitive)
ко́совский (relational adjective)
Ко́сово (canonical)
Kósovo (romanization)

ipa: [ˈkosəvə]


Косово

glosses: Косово и Метохија (“科索沃和梅托希亞自治省”)的缩略形式

forms:
Ко̏сово (canonical)
Kȍsovo (romanization)

ipa: /kôsoʋo/

parts: Ко со во


Косово

forms:
Ко́сово (canonical)
Kósovo (romanization)
Ко́сова (genitive)

ipa: [ˈkɔsɔwɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Косово.wav


Костарика

glosses: 哥斯達黎加，哥斯大黎加（位於中美洲的國家）

forms: Kostarika (romanization)

ipa: [kɔstaˈrika]

Костариканец

roman: Kostarikanec

Костариканка

roman: Kostarikanka


Костарика

glosses: 哥斯達黎加，哥斯大黎加（位於中美洲的國家）

forms:
Коста̀рика (canonical)
Kostàrika (romanization)

ipa: /kostǎrika/

parts: Кос та ри ка


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms: Kʼuba (romanization)


Куба

etymology_texts: 借自俄語 Ку́ба (Kúba)，源自西班牙語 Cuba。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

text: Кубаға барыр алдынан испан телен өйрәнгән.

translation: 在去古巴之前，（他/她）學習了西班牙語。

roman: Kubağa barïr aldïnan ispan telen öyrängän.

forms: Kuba (romanization)

parts: Ку ба


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Ку́ба (canonical)
Kúba (romanization)
Ку́бы (genitive)
кубі́нскі (relational adjective)

ipa: [ˈkuba]

кубі́нец

roman: kubínjec

кубі́нка

roman: kubínka

кубі́нскі

roman: kubínski


Куба

etymology_texts: 借自西班牙語 Cuba。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Ку́ба (canonical)
Kúba (romanization)
куби́нски (relational adjective)

ipa: [ˈkubɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-Куба.wav

rhymes: -ubɐ

куби́нец

roman: kubínec


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Ку́ба (canonical)
Kúba (romanization)


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms: Kʷuba (romanization)


Куба

etymology_texts: 借自俄語 Ку́ба (Kúba)。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

ipa: /ˈkubɑ/

rhymes: -ubɑ


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

ipa: [ˈkubə]


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

ipa: /ˈkuba/

ipa: [ˈkubä]


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Kuba (romanization)
قۇبا


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

Кубанец

roman: Kubanec

Кубанка

roman: Kubanka

кубански

roman: kubanski


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

etymology_texts: 可能借自塞爾維亞-克羅地亞語 Куба／Kuba，源自西班牙語 Cuba，源自泰諾語。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Kuba (romanization)
кубански (relational adjective)

rhymes: -uba

homophone: куба

roman: kuba


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Ку́ба (canonical)
Kúba (romanization)
Ку́бы (genitive)
куби́нский (relational adjective)

Куба

roman: Kuba


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

ipa: /kǔːba/


Куба

etymology_texts: 借自俄語 Ку́ба (Kúba)。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

ipa: /kuba/


Куба

etymology_texts: 借自俄語 Куба (Kuba)。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms: Quba (romanization)


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

forms:
Ку́ба (canonical)
Kúba (romanization)
Ку́би (genitive)
куби́нський (relational adjective)

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Куба.wav

куби́нець

roman: kubýnecʹ

куби́нка

roman: kubýnka

куби́нський

roman: kubýnsʹkyj


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Куба

etymology_texts: 借自俄語 Куба (Kuba)。

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）

text: Куба отрошто сакыр запасым пытарэныт.

translation: 古巴地區的糖供應量下降。

roman: Kuba otrošto sakyr zapasym pytarenyt.

ref: 1932，Б. Лэвитан et al.，Обшэствовэдэньэ - Нилымышэ Ий Тунэмшылан，10頁：

parts: ку ба


Куба

glosses: 古巴（位於加勒比地區的島嶼和國家）


Лихтенштајн

glosses: 列支敦士登，列支敦斯登（中歐內陸微型國家）

forms: Lihtenštajn (romanization)

ipa: [ˈlixtɛnʃtajn]

Лихтенштајнец

roman: Lihtenštajnec

Лихтенштајнка

roman: Lihtenštajnka


Лихтенштајн

glosses: 列支敦士登，列支敦斯登（中歐內陸微型國家）

forms:
Ли̏хтенштајн (canonical)
Lȉhtenštajn (romanization)

ipa: /lîxtenʃtajn/

parts: Лих тен штајн


Лондон

forms: London (romanization)

ipa: [ˈɫɔndɔn]

лондонец

roman: londonec

лондонка

roman: londonka

лондончанец

roman: londončanec

лондончанка

roman: londončanka

лондонски

roman: londonski


Мавританија

forms: Mavritanija (romanization)

ipa: [mavriˈtani(j)a]


Маврициус

forms: Mavricius (romanization)

ipa: [maˈvrit͡si(j)us]


Мадрид

forms: Madrid (romanization)

ipa: [ˈmadrit]

мадриѓанец

roman: madriǵanec

мадриѓанка

roman: madriǵanka

мадридски

roman: madridski


Мала Азија

forms: Mala Azija (romanization)

ipa: [ˈmaɫa ˈazi(j)a]

Азија

roman: Azija


Малдиви

forms: Maldivi (romanization)

ipa: [maɫˈdivi]


Мали

forms: Mali (romanization)

ipa: [ˈmali]

Малиец

roman: Maliec

Малијка

roman: Malijka


Мали

forms:
Мали́ (canonical)
Malí (romanization)

ipa: [mɐˈlʲi]


Мали

forms:
Ма̑ли (canonical)
Mȃli (romanization)

ipa: /mâːli/

parts: Ма ли


Марс

ipa: [mars]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-Марс.wav

rhymes: -ars

марсиа́нец

roman: marsiánec

марсиа́нски

roman: marsiánski


Марс

forms:
Mars (romanization)
Марсъ (alternative)

Марсовец

roman: Marsovec

Марсовка

roman: Marsovka

марсовски

roman: marsovski


Марс

forms:
Mars (romanization)
Ма́рса (genitive)
марсиа́нский (relational adjective)

марсиа́нин

roman: marsiánin

марсиа́нка

roman: marsiánka


Марс

forms:
Mars (romanization)
Ма́рса (genitive)


Марс

forms:
Ма̏рс (canonical)
Mȁrs (romanization)

ipa: /mârs/


Марсовец

pos: noun

pos_title: 名詞

forms:
Marsovec (romanization)
Марсовци (plural)
Марсовка (feminine)

ipa: [ˈmarsɔvɛt͡s]

Марс

roman: Mars

вонземјанин

roman: vonzemjanin


Меркур

glosses: 墨丘利，罗马神话中众神的使者

forms: Merkur (romanization)

ipa: [ˈmɛrkur]


Микронезија

forms: Mikronezija (romanization)

ipa: [mikrɔˈnɛzi(j)a]


Минск

forms: Minsk (romanization)

ipa: [minsk]

минсчанец

roman: minsčanec

минсчанка

roman: minsčanka

мински

roman: minski


Молдавија

forms: Moldavija (romanization)

ipa: [mɔɫˈdavi(j)a]


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

forms: Monako (romanization)


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

forms:
Мона́ко (canonical)
Monáko (romanization)
мона́кски (relational adjective)

ipa: [moˈnako]

rhymes: -ako


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

ipa: [mɔˈnakɔ]

Моначанец

roman: Monačanec

Моначанка

roman: Monačanka


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

forms:
Мона́ко (canonical)
Monáko (romanization)
мона́кский (relational adjective)

ipa: [mɐˈnakə]


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

forms:
Мо̀нако (canonical)
Mònako (romanization)

ipa: /mǒnako/

parts: Мо на ко


Монако

glosses: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）

forms:
Мона́ко (canonical)
Monáko (romanization)
мона́кський (relational adjective)

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Монако.wav

Князі́вство Мона́ко

roman: Knjazívstvo Monáko

sense: 摩納哥（位於西歐的城邦，在地中海沿岸，三面被法國包圍）


Нептун

forms:
Непту́н (canonical)
Neptún (romanization)

ipa: [nɛpˈtun]

rhymes: -un

parts: Неп ту́н


Нептун

forms: Neptun (romanization)

ipa: [ˈnɛptun]

parts: Неп тун


Нептун

forms:
Непту́н (canonical)
Neptún (romanization)
Непту́на (genitive)

ipa: [nʲɪpˈtun]

нептунизм

roman: neptunizm

непту́ний

roman: neptúnij


Нептун

forms:
Нѐптӯн (canonical)
Nèptūn (romanization)

ipa: /něptuːn/


Нобелова награда

forms: Nobelova nagrada (romanization)

ipa: [nɔˈbɛɫɔva ˈnaɡrada]


Нов Зеланд

forms: Nov Zeland (romanization)

ipa: [nɔv ˈzɛɫant]


Нова година

forms: Nova godina (romanization)

ipa: [ˈnɔva ˈɡɔdina]

ipa: [nɔva‿ˈɡɔdina]


ООН

etymology_texts: Организа́ција на обедине́тите на́ции (Organizácija na obedinétite nácii) 之首字母縮略詞

forms: OON (romanization)

ОН

roman: ON


ООН

glosses: Организа́ция Объединённых На́ций (Organizácija Obʺjedinjónnyx Nácij)的首字母縮略詞：聯合國

text: Сове́т Безопа́сности ОО́Н

translation: 聯合國安全理事會

roman: Sovét Bezopásnosti OÓN

text: Генера́льная Ассамбле́я ОО́Н

translation: 聯合國大會

roman: Generálʹnaja Assambléja OÓN

forms:
ОО́Н (canonical)
OÓN (romanization)

ipa: [oˈon]


Обединети Арапски Емирати

glosses: 阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋

forms: Obedineti Arapski Emirati (romanization)


Обединето Кралство

glosses: 聯合王國，英國，大不列顛及北愛爾蘭聯合王國（位於歐洲的國家）

forms: Obedineto Kralstvo (romanization)

ipa: [ɔbɛˈdinɛtɔ ˈkraɫstvɔ]


Оман

forms: Oman (romanization)

ipa: [ˈɔman]

Оманец

roman: Omanec

Оманка

roman: Omanka


Оман

forms:
Ома́н (canonical)
Omán (romanization)
Ома́на (genitive)

ipa: [ɐˈman]


Оман

forms:
О̀ма̄н (canonical)
Òmān (romanization)


Онтарио

forms: Ontario (romanization)

ipa: [ɔnˈtaɾi(j)ɔ]


Осло

forms: Oslo (romanization)

ipa: [ˈɔsɫɔ]

ослоанец

roman: osloanec

ослоанка

roman: osloanka

ослоански

roman: osloanski


Отава

forms: Otava (romanization)

ipa: [ɔˈtava]

отавјанец

roman: otavjanec

отавјанка

roman: otavjanka

отавја́нски

roman: otavjánski


Палау

etymology_texts: 最終派生自帕勞語 Belau。

forms: Palau (romanization)


Палау

etymology_texts: 最終派生自帕勞語 Belau。

ipa: [paˈɫau]


Палау

etymology_texts: 最終派生自帕勞語 Belau。

forms:
Пала́у (canonical)
Paláu (romanization)

ipa: [pɐˈɫaʊ]


Палестина

forms: Palestina (romanization)

ipa: [palɛˈstina]


Папуа Нова Гвинеја

forms: Papua Nova Gvineja (romanization)


Пекинг

forms: Peking (romanization)

ipa: [ˈpɛkiŋk]

пекинжанец

roman: pekinžanec

пекинжанка

roman: pekinžanka

пекиншки

roman: pekinški


Пепелашка

forms: Pepelaška (romanization)

ipa: [pɛˈpɛɫaʃka]


Перл Харбор

forms: Perl Harbor (romanization)

ipa: [ˈpɛrɫ̩ ˈxarbɔr]


Перу

glosses: 位於南美洲的國家。官方名稱：秘魯共和國／秘鲁共和国。首都和最大城市：利馬／利马 (lìmǎ)

forms:
Пэру́ (alternative)
Перу́ (canonical)
Pjerú (romanization)
перуа́нскі (relational adjective)

ipa: [pʲeˈru]


Перу

forms:
Перу́ (canonical)
Perú (romanization)
перуа́нски (relational adjective)

ipa: [pɛˈru]


Перу

forms: Peru (romanization)


Перу

ipa: [ˈpɛɾu]

Перуанец

roman: Peruanec

Перуанка

roman: Peruanka


Перу

forms:
Перу́ (canonical)
Perú (romanization)
перуа́нский (relational adjective)

ipa: [pʲɪˈru]

перуа́нец

roman: peruánec

перуа́нка

roman: peruánka


Перу

ipa: /peru/

parts: Пе ру


Перу

forms:
Перу́ (canonical)
Perú (romanization)
перуа́нський (relational adjective)

ipa: [peˈru]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Перу.wav

перуа́нець

roman: peruánecʹ


Пиринеи

forms: Pirinei (romanization)

ipa: [piɾiˈnɛi]

пирине́јски

roman: pirinéjski


Пиринејски Полуостров

forms: Pirinejski Poluostrov (romanization)

ipa: [piɾiˈnɛjski pɔɫuˈɔstrɔf]


Подгорица

forms: Podgorica (romanization)

ipa: [pɔdˈɡɔɾit͡sa]

подгоричанец

roman: podgoričanec

подгоричанка

roman: podgoričanka

подгорички

roman: podgorički


Прага

forms: Praga (romanization)

ipa: [ˈpraɡa]

пражанец

roman: pražanec

пражанка

roman: pražanka

прашки

roman: praški


Република Северна Македонија

forms: Republika Severna Makedonija (romanization)

Северна Македонија

roman: Severna Makedonija

sense: 北馬其頓共和國


Рејкјавик

forms: Rejkjavik (romanization)

ipa: [ˈrɛjkjavik]

рејкјавичанец

roman: rejkjavičanec

рејкјавичанка

roman: rejkjavičanka

рејкјавички

roman: rejkjavički


Рига

forms: Riga (romanization)

ipa: [ˈriɡa]

риганец

roman: riganec

риганка

roman: riganka

ригански

roman: riganski


Рим

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。

forms: Rim (romanization)

ipa: [rim]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-Рим.wav

rhymes: -im


Рим

etymology_texts: 借自俄語 Рим (Rim)，來自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)，來自古教會斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)，來自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)，來自晚期拉丁語 Rōma。

forms:
Rim (romanization)
رىم


Рим

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。

римјанин

roman: rimjanin

римјанка

roman: rimjanka


Рим

etymology_texts: 可能繼承自古斯洛伐克語 Rím，來自古捷克語 Řím，來自原始斯拉夫語 *Rimъ，來自晚期拉丁語 Rōma。

forms:
Rim (romanization)
римски (relational adjective)
Римъ (alternative)

ipa: [ˈrim]


Рим

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

forms:
Rim (romanization)
Ри́ма (genitive)
ри́мский (relational adjective)

ipa: [rʲim]

ри́млянин

roman: rímljanin

ри́млянка

roman: rímljanka

Рим

roman: Rim


Рим

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。

forms:
Ри̑м (canonical)
Rȋm (romanization)

ipa: /rîːm/


Рим

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

forms:
Rym (romanization)
Ри́ма (genitive)

ipa: [rɪm]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Рим.wav

ри́мський

roman: rýmsʹkyj

ри́млянин

roman: rýmljanyn

ри́млянка

roman: rýmljanka


Руанда

forms:
Руа́нда (canonical)
Ruánda (romanization)

ipa: [ruˈanda]

Руанѓанец

roman: Ruanǵanec

Руанѓанка

roman: Ruanǵanka

руандски

roman: ruandski


Руска Федерација

forms: Ruska Federacija (romanization)

ipa: [ˈruska fɛdɛˈrat͡si(j)a]

Русин

roman: Rusin

Русинка

roman: Rusinka


Самоа

forms: Samoa (romanization)

ipa: [saˈmɔa]

Самоанец

roman: Samoanec

Самоанка

roman: Samoanka


Самоа

forms:
Само́а (canonical)
Samóa (romanization)

ipa: [sɐˈmoə]


Сараево

forms: Saraevo (romanization)

ipa: [saˈraɛvɔ]

сараевчанец

roman: saraevčanec

сараевчанка

roman: saraevčanka

сараевски

roman: saraevski


Сатурн

forms:
Сату́рн (canonical)
Satúrn (romanization)

ipa: [sɐˈturn]

rhymes: -urn

parts: Са ту́рн


Сатурн

forms: Saturn (romanization)

ipa: [ˈsaturn]

сатурнов

roman: saturnov

parts: Са турн


Сатурн

forms:
Сату́рн (canonical)
Satúrn (romanization)
Сату́рна (genitive)
Сату́рны (nominative plural)
Сату́рнов (genitive plural)


Сатурн

forms:
Са̀турн (canonical)
Sàturn (romanization)

ipa: /sǎturn/


Саудиска Арабија

glosses: 沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯

forms: Saudiska Arabija (romanization)


Северен Леден Океан

forms: Severen Leden Okean (romanization)

ipa: [ˈsɛvɛɾɛn ˈlɛdɛn ɔkɛˈan]

Арктички Океан

roman: Arktički Okean

Северно Поларно Море

roman: Severno Polarno More

Северен Морски Пат

roman: Severen Morski Pat


Северна Македонија

forms: Severna Makedonija (romanization)


Сенегал

glosses: 塞內加爾（位於西非的國家；官方名稱：塞內加爾共和國／塞内加尔共和国）

forms: Senegal (romanization)

ipa: [ˈsɛnɛɡaɫ]

Сенегалец

roman: Senegalec

Сенегалка

roman: Senegalka


Сенегал

glosses: 塞內加爾（位於西非的國家；官方名稱：塞內加爾共和國／塞内加尔共和国）

forms:
Сенега́л (canonical)
Senegál (romanization)
Сенега́ла (genitive)

ipa: [sʲɪnʲɪˈɡaɫ]


Сенегал

glosses: 塞內加爾（位於西非的國家；官方名稱：塞內加爾共和國／塞内加尔共和国）

forms:
Се̏нега̄л (canonical)
Sȅnegāl (romanization)

ipa: /sêneɡaːl/

parts: Се не гал


Сенегал

glosses: 塞內加爾（位於西非的國家；官方名稱：塞內加爾共和國／塞内加尔共和国）

forms:
Сенега́л (canonical)
Senehál (romanization)
Сенега́ла (genitive)
сенега́льський (relational adjective)

ipa: [seneˈɦaɫ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сенегал.wav

сенега́лець

roman: senehálecʹ

сенега́лка

roman: senehálka


Сиднеј

forms: Sidnej (romanization)

ipa: [ˈsidnɛj]

сиднеец

roman: sidneec

сиднејка

roman: sidnejka

сиднејски

roman: sidnejski


Скандинавија

forms: Skandinavija (romanization)

ipa: [skandiˈnavi(j)a]

Скандинавец

roman: Skandinavec

Скандинавка

roman: Skandinavka

скандинавски

roman: skandinavski

Сканди́навски Полуо́стров

roman: Skandínavski Poluóstrov


Снежана

etymology_texts: 来自снеже (sneže，“雪”)。

glosses: 女性人名，Снежа (Sneža)、Снеже (Sneže)或Снешка (Sneška)的變體

forms: Snežana (romanization)

ipa: [ˈsnɛʒana]


Соединети Држави

forms:
Soedineti Državi (romanization)
САД (abbreviation)

ipa: [sɔɛˈdinɛti ˈdr̩ʒavi]


Солун

forms: Solun (romanization)

ipa: [ˈsɔɫun]

солунец

roman: solunec

солунка

roman: solunka

солунски

roman: solunski

parts: Со лун


Софија

forms: Sofija (romanization)

ipa: [ˈsɔfi(j)a]

софијанец

roman: sofijanec

софијанка

roman: sofijanka

софиски

roman: sofiski


word: Социјалистичка Федеративна Република Југославија

glosses: 南斯拉夫社會主義聯邦共和國

forms: СФРЈ (abbreviation)

ipa: [sɔt͡si(j)aˈlistit͡ʃka fɛdɛɾaˈtivna rɛˈpublika juɡɔˈsɫavi(j)a]

Југосло́вен

roman: Jugoslóven

Југосло́венка

roman: Jugoslóvenka

југосло́венски

roman: jugoslóvenski

југосло́венство

roman: jugoslóvenstvo


Средоземно Море

forms: Sredozemno More (romanization)

ipa: [srɛdɔˈzɛmnɔ ˈmɔɾɛ]


Стокхолм

forms: Stokholm (romanization)

ipa: [ˈstɔkxɔɫm]

стокхолмец

roman: stokholmec

стокхолмка

roman: stokholmka

стокхолмски

roman: stokholmski


Сува

forms: Suva (romanization)

ipa: [ˈsuva]

суванец

roman: suvanec

суванка

roman: suvanka

сувански

roman: suvanski


Суринам

glosses: 蘇里南，蘇利南（位於南美洲的國家）

forms:
Сурина́м (canonical)
Surinám (romanization)
сурина́мски (relational adjective)

ipa: [soriˈnam]


Суринам

glosses: 蘇里南，蘇利南（位於南美洲的國家）

forms: Surinam (romanization)

ipa: [sʊrʲɪˈnam]


Суринам

glosses: 蘇里南，蘇利南（位於南美洲的國家）

forms:
Surinam (romanization)
Сурина́мъ (alternative)

ipa: [suɾiˈnam]


Суринам

glosses: 蘇里南，蘇利南（位於南美洲的國家）

forms:
Сурина́м (canonical)
Surinám (romanization)
Сурина́ма (genitive)
сурина́мский (relational adjective)

audio: Ru-Суринам.ogg

сурина́мец

roman: surinámec

сурина́мка

roman: surinámka


Суринам

glosses: 蘇里南，蘇利南（位於南美洲的國家）

forms:
Сурина́м (canonical)
Surynám (romanization)
Сурина́му (genitive)
сурина́мський (relational adjective)

ipa: [sʊreˈnam]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Суринам.wav

сурина́мець

roman: surynámecʹ

сурина́мка

roman: surynámka


Таџикистан

forms: Tadžikistan (romanization)

ipa: [tad͡ʒikisˈtan]


Тбилиси

forms: Tbilisi (romanization)

ipa: [ˈdbilisi]

тбилисиец

roman: tbilisiec

тбилисијка

roman: tbilisijka

тбилисиски

roman: tbilisiski


Техеран

forms:
Техера́н (canonical)
Teherán (romanization)

ipa: [tɛxɛˈran]

rhymes: -an


Техеран

forms: Teheran (romanization)

ipa: [ˈtɛxɛɾan]

техеранец

roman: teheranec

техеранка

roman: teheranka

техерански

roman: teheranski


Техеран

forms:
Те̏хера̄н (canonical)
Tȅherān (romanization)

ipa: /têxeraːn/

parts: Те хе ран


Тирана

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）

forms:
Тира́на (canonical)
Tirána (romanization)

ipa: [tiˈranɐ]


Тирана

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）

forms: Tirana (romanization)

ipa: [tiˈrana]

тиранчанец

roman: tirančanec

тиранчанка

roman: tirančanka

тирански

roman: tiranski


Тирана

etymology_texts: 借自俄語 Тира́на (Tirána)。

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）


Тирана

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）

forms:
Тира́на (canonical)
Tirána (romanization)
Тира́ны (genitive)

ipa: [tʲɪˈranə]


Тирана

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）

forms:
Тира̀на (canonical)
Tiràna (romanization)

ipa: /tirǎna/

parts: Ти ра на


Тирана

glosses: 地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）

forms:
Тира́на (canonical)
Tyrána (romanization)
Тира́ни (genitive)

ipa: [teˈranɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Тирана.wav


Тихи Океан

forms: Tihi Okean (romanization)

ipa: [ˈtixi ɔkɛˈan]

Пацифик

roman: Pacifik


Того

forms: Togo (romanization)

ipa: [ˈtɔɡɔ]

Тогоанец

roman: Togoanec

Тогоанка

roman: Togoanka

тогоански

roman: togoanski


Тонга

glosses: 湯加（玻里尼西亞的國家和群島）

forms: Tonga (romanization)

ipa: [ˈtɔŋɡa]

Тонганец

roman: Tonganec

Тонганка

roman: Tonganka


Тонга

glosses: 湯加（玻里尼西亞的國家和群島）

forms:
То́нга (canonical)
Tónga (romanization)
То́нги (genitive)

ipa: [ˈtonɡə]


Тонга

glosses: 湯加（玻里尼西亞的國家和群島）

forms:
То́нга (canonical)
Tónha (romanization)
То́нги (genitive)
тонга́нський (relational adjective)

ipa: [ˈtɔnɦɐ]


Торонто

forms: Toronto (romanization)

ipa: [tɔˈrɔntɔ]


Турција

glosses: 土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

forms:
Туркије (neologism alternative)
Turcija (romanization)

ipa: [ˈturt͡si(j)a]

Турчин

roman: Turčin

Турчинка

roman: Turčinka

турски

roman: turski


Уганда

etymology_texts: 派生自斯瓦希里語 Uganda (“布干達，位於非洲大湖地區的一個古老王國”)，派生自盧干達語 Buganda (“干達人的國家”)。

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms: Uganda (romanization)


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
Уга́нда (canonical)
Uhánda (romanization)

ipa: [uˈɣanda]

ipa: [uˈɡanda]


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
Уга́нда (canonical)
Ugánda (romanization)

ipa: [oˈɡandɐ]


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

ipa: [ʊˈɡandə]


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
Uganda (romanization)
ۇعاندا


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

Угандиец

roman: Ugandiec

Угандијка

roman: Ugandijka

угандски

roman: ugandski


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
Уга́нда (canonical)
Ugánda (romanization)
Уга́нды (genitive)
уга́ндский (relational adjective)


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
У̀га̄нда (canonical)
Ùgānda (romanization)

ipa: /ǔɡaːnda/

parts: У ган да


Уганда

glosses: 烏干達（位於東非的國家）

forms:
Уга́нда (canonical)
Uhánda (romanization)
Уга́нди (genitive)

ipa: [ʊˈɦandɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Уганда.wav


Унгарија

etymology_texts: 來自中世紀拉丁語 Hungāria。

forms: Ungarija (romanization)

ipa: [uŋˈɡaɾi(j)a]


Уран

forms:
Ура́н (canonical)
Urán (romanization)

ipa: [oˈran]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-Уран.wav


Уран

forms: Uran (romanization)

ipa: [ˈuɾan]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-уран.wav


Уран

forms:
Ура́н (canonical)
Urán (romanization)
Ура́на (genitive)

ipa: [ʊˈran]

parts: У ра́н


Уран

forms:
У̀ра̄н (canonical)
Ùrān (romanization)

ipa: /ǔraːn/


Уругвај

forms: Urugvaj (romanization)

ipa: [ˈuɾuɡvaj]


Фарски Острови

glosses: 法羅群島（丹麥的群島和自治領地，位處北大西洋）

forms: Farski Ostrovi (romanization)

ipa: [ˈfarski ˈɔstrɔvi]


Фиренца

forms: Firenca (romanization)

ipa: [fiˈrɛnt͡sa]


stogas

etymology_texts: 源自原始印歐語 *(s)teg-。

rhymes: -oːɡɐs


Франкфурт

forms: Frankfurt (romanization)

ipa: [ˈfraŋkfurt]


Хамбург

forms: Hamburg (romanization)

ipa: [ˈxamburk]


Хелсинки

forms: Helsinki (romanization)

ipa: [ˈxɛɫsiŋki]

ipa: [xɛɫˈsiŋki]

хелсинчанец

roman: helsinčanec

хелсинчанка

roman: helsinčanka


Хелсинки

forms:
Хѐлсинки (canonical)
Hèlsinki (romanization)


Херцеговина

forms: Hercegovina (romanization)

ipa: [xɛrt͡sɛˈɡɔvina]


Хигсов бозон

forms: Higsov bozon (romanization)

ipa: [ˈxiksɔv ˈbɔzɔn]

Хигсова честичка

roman: Higsova čestička

sense: 希格斯玻色子


Хималаи

forms: Himalai (romanization)

ipa: [ximaˈɫai]

хималајски

roman: himalajski


Хондурас

glosses: 洪都拉斯，宏都拉斯（位於中美洲的國家）

forms: Honduras (romanization)

ipa: [ˈxɔnduɾas]

Хондурашанец

roman: Hondurašanec

Хондурашанка

roman: Hondurašanka


Хондурас

glosses: 洪都拉斯，宏都拉斯（位於中美洲的國家）

forms:
Хо̏ндура̄с (canonical)
Hȍndurās (romanization)

ipa: /xônduraːs/


Хрватска

glosses: 克羅埃西亞，克羅地亞（東南歐和巴爾幹半島的國家）

forms: Hrvatska (romanization)

ipa: [ˈxr̩vatska]

Хрват

roman: Hrvat

Хрватка

roman: Hrvatka

хрватски

roman: hrvatski


Хрватска

etymology_texts: 源自 Хр̀ва̄т (“克羅地亞人”)。

glosses: 克羅埃西亞，克羅地亞（東南歐和巴爾幹半島的國家）

forms:
Хр̀ва̄тска̄ (canonical)
Hr̀vātskā (romanization)

ipa: /xř̩ʋaːtskaː/

parts: Хр ват ска


stolica

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolica。

forms: stołeczny (relational adjective)

rhymes: -it͡sa

parts: sto li ca


stolica

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolica。

forms:
stòlica (canonical)
сто̀лица

stòlac

sense: 椅

glàvnī grȃd

sense: 首都


Црно Море

forms: Crno More (romanization)

ipa: [ˈt͡sr̩nɔ ˈmɔɾɛ]

црноморски

roman: crnomorski


Чад

glosses: 乍得，查德（位於中非的國家）

forms: Čad (romanization)

ipa: [t͡ʃa̟t]


Чад

glosses: 乍得，查德（位於中非的國家）

ipa: [t͡ʃat]

Чаѓанец

roman: Čaǵanec

Чаѓанка

roman: Čaǵanka


Чад

glosses: 乍得，查德（位於中非的國家）

forms:
Čad (romanization)
Ча́да (genitive)

ipa: [t͡ɕat]

ча́дский

roman: čádskij


Чад

glosses: 乍得，查德（位於中非的國家）

forms:
Ча̑д (canonical)
Čȃd (romanization)

ipa: /t͡ʃâːd/


Чад

glosses: 乍得，查德（位於中非的國家）

forms:
Čad (romanization)
Ча́да (genitive)
ча́дський (relational adjective)

ipa: [t͡ʃad]


prijestolnica

forms:
préstōnica (alternative)
prijéstōlnica (canonical)
прије́сто̄лница

ipa: /prijěːstoːlnit͡sa/

parts: prije stol ni ca


Чикаго

forms: Čikago (romanization)

ipa: [t͡ʃiˈkaɡɔ]


stolac

forms:
stòlac (canonical)
сто̀лац

ipa: /stǒlat͡s/

parts: sto lac


Шпанија

forms: Španija (romanization)

ipa: [ˈʃpani(j)a]

rhymes: -ani(j)a

Шпанец

roman: Španec

Шпанка

roman: Španka

шпански

roman: španski


Шпанија

text: Шпанија се налази у неодговарајућој временској зони.

translation: 西班牙位於不合適的時區。

forms:
Шпа̑нија (canonical)
Špȃnija (romanization)
шпа̑нскӣ (relational adjective)
Шпа́нац (demonym)
Шпа̑нкиња (feminine demonym)

ipa: /ʃpâːnija/

rhymes: -ija

parts: Шпа ни ја


Шри Ланка

glosses: 斯里蘭卡（位於南亞的國家）

forms:
Шри Ла́нка (canonical)
Šri Lánka (romanization)


Шри Ланка

glosses: 斯里蘭卡（位於南亞的國家）

forms: Šri Lanka (romanization)

ipa: [ʃri ˈɫaŋka]

Шриланчанец

roman: Šrilančanec

Шриланчанка

roman: Šrilančanka


Шри Ланка

glosses: 斯里蘭卡（位於南亞的國家）

forms:
Шри̑ Ла̑нка (canonical)
Šrȋ Lȃnka (romanization)


абортус

forms: abortus (romanization)

ipa: [aˈbɔrtus]

пометнување

roman: pometnuvanje


авантура

forms: avantura (romanization)

ipa: [avanˈtuɾa]


авион

forms:
авио́н (canonical)
avión (romanization)

ipa: [aviˈɔn]


австралиски

pos: adj

pos_title: 形容詞

forms: avstraliski (romanization)

ipa: [afˈstraliski]


автобиографија

forms: avtobiografija (romanization)

ipa: [aftɔbi(j)ɔˈɡrafi(j)a]


автобуска станица

forms:
avtobuska stanica (romanization)
автобуски станици (plural)

ipa: [aftɔˈbuska ˈstanit͡sa]


автограм

forms:
avtogram (romanization)
автограми (plural)

ipa: [ˈaftɔɡram]


автоматизација

forms: avtomatizacija (romanization)

ipa: [aftɔmatiˈzat͡si(j)a]


автоматизира

pos: verb

pos_title: 動詞

forms: avtomatizira (romanization)

ipa: [aftɔmatiˈziɾa]


автоматски

forms: avtomatski (romanization)

ipa: [aftɔˈmatski]

автомат

roman: avtomat


автономија

forms: avtonomija (romanization)

ipa: [aftɔˈnɔmi(j)a]


stolp

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 stolpe。

forms:
stulp (alternative)
stolpen (plural)
stolpje (diminutive)

ipa: /stɔlp/


stolp

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stъlpъ。

forms: stȍlp (canonical)

ipa: /stɔ́lp/


агол

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ǫgъlъ。

forms:
agol (romanization)
агли (plural)

ipa: [ˈaɡɔɫ]


администрација

forms: administracija (romanization)

ipa: [adminisˈtrat͡si(j)a]


академија

forms: akademija (romanization)

ipa: [akaˈdɛmi(j)a]


акрибичен

forms:
akribičen (romanization)
поакрибичен (comparative)
најакрибичен (superlative)


активен

forms:
aktiven (romanization)
поактивен (comparative)
најактивен (superlative)

ipa: [ˈaktivɛn]


актиниум

forms: aktinium (romanization)

ipa: [akˈtini(j)um]


акција

forms: akcija (romanization)

ipa: [ˈakt͡si(j)a]


албански

forms: albanski (romanization)

ipa: [ˈaɫbanski]


алга

forms:
alga (romanization)
алгиче (diminutive)

ipa: [ˈaɫɡa]


алга

etymology_texts: 來自原始蒙古語 *halagan。其現代語言後裔形式不一。布里亞特-卡爾梅克方言為 *alïgan，喀爾喀方言為 *alaga；東部裕固語為 *halagan；土族語和東鄉語為 *halga。

forms:
alga (romanization)
ᠠᠯᠠᠭᠠ

алга дарам

roman: alga daram

алга дүүрэн

roman: alga düüren

алга загатнах

roman: alga zagatnax

алга засал

roman: alga zasal

алга зуузай

roman: alga zuuzaj

алга зуузайлах

roman: alga zuuzajlax

алга наах

roman: alga naax

алга таших

roman: alga tašix

алга тосох

roman: alga tosox

алга тэнийлгэх

roman: alga teniilgex

алга хавсран бөхөлзөх

roman: alga xavsran böxölzöx

алга хавсрах

roman: alga xavsrax

алга хамтатгах

roman: alga xamtatgax


алга

pos: adv

pos_title: 副詞

etymology_texts:
回鶻蒙文 西里爾蒙文
 ᠠᠯᠠᠭᠠ
(alag-a) алга
(alga)

forms: alga (romanization)

алга байх

roman: alga bajx

алга болгох

roman: alga bolgox

алга болох

roman: alga bolox

алга болох газаргүй

roman: alga bolox gazargüj


алга

etymology_texts:
回鶻蒙文 西里爾蒙文
 ᠠᠯᠠᠭᠠ
(alag-a) алга
(alga)

алга нь тасрах

roman: alga nʹ tasrax


алга

etymology_texts:
回鶻蒙文 西里爾蒙文
 ᠠᠯᠭᠠ
(alg-a) алга
(alga)

алга өөш

roman: alga ööš

алгач

roman: algač

алгачин

roman: algačin


алга

etymology_texts: 借自巴什基爾語 алға (alğa)。

text: Алга́ за рабо́ту!

translation: 去工作！

roman: Algá za rabótu!

forms:
алга́ (canonical)
algá (romanization)

ipa: [ɐɫˈɡa]

вперёд

roman: vperjód

sense: 向前

наза́д

roman: nazád

parts: ал га


алергичен

forms:
alergičen (romanization)
поалергичен (comparative)
најалергичен (superlative)

ipa: [aˈlɛrɡit͡ʃɛn]


алергија

forms: alergija (romanization)

ipa: [aˈlɛrɡi(j)a]


алкохол

forms: alkohol (romanization)

ipa: [ˈaɫkɔxɔɫ]

алкохолен

roman: alkoholen

алкохоли́зам

roman: alkoholízam

алкохолизи́ра

roman: alkoholizíra

алкохоличар

roman: alkoholičar

алкохоличарка

roman: alkoholičarka


алкохолен

forms: alkoholen (romanization)

ipa: [aɫˈkɔxɔlɛn]


алкохолизам

forms:
алкохоли́зам (canonical)
alkoholízam (romanization)

ipa: [aɫkɔxɔˈlizam]


алкохоличар

forms: alkoholičar (romanization)

ipa: [aɫkɔˈxɔlit͡ʃar]


stoppe

etymology_texts: 源自低地德語 stoppen和英語 stop，源自原始日耳曼語 *stuppōną。

forms:
stoppede (past)
stoppet (past participle)

ipa: [ˈsd̥ʌb̥ə]


stoppe

etymology_texts: 源自中古低地德語 stoppen，源自原始日耳曼語 *stuppōną，與德語 stopfen和詞源1同源。

text: Han tog posen, bukkede sig fremover og stoppede den ind under førersædet.

translation: 他拿起包，向前傾，把它塞到駕駛席下。

ref: 2016, Aage Brandt, Ingen vej tilbage, Gyldendal A/S ISBN 9788702209242

text: Rullede kluden sammen til en tør, ækel bold og stoppede den ind i munden på Liisa Beijar.

translation: 把抹布捲成又乾又惡心的一團，然後塞進 Liisa Beijar 的嘴裡。

ref: 2014, Merete Junker, Tvillingen, Lindhardt og Ringhof ISBN 9788711323113


stoppe

glosses: (古舊) stoppen的單數現在時虛擬式。


stoppe

glosses:
stopper 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
stopper 的屈折：
第二人稱單數命令式


stoppe

glosses:
stoppen 的屈折：
第一人稱單數現在時

glosses:
stoppen 的屈折：
單數命令式

glosses:
stoppen 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數虛擬式一式


stoppe

etymology_texts: 源自德國低地薩克森語 stoppen。

forms:
stopp (imperative)
stopper (present)
stoppes
stoppa
stoppet
stoppende (present participle)


stoppe

etymology_texts: 源自德國低地薩克森語 stoppen。

glosses: stoppa的另一種寫法

forms:
stoppar (present)
stoppa
stoppast
stoppande (present participle)
stopp (imperative)


ало

etymology_texts: 繼承自原始莫爾多瓦語 *alə，來自原始烏拉爾語 *ëla (“底下”)。與芬蘭語 ala-、呂勒薩米語 vuolle、烏得穆爾特語 ул (ul)、匈牙利語 alatt等同源。

forms: alo (romanization)

ipa: /alo/

rhymes: -alo

parts: а ло


ало

glosses: а́лый (ályj) 的短中性單數

forms:
а́ло (canonical)
álo (romanization)

ipa: [ˈaɫə]


klud

forms:
kluden
klude (indefinite plural)

ipa: [ˈkʰl̥uðˀ]

rhymes: -uːˀð


алуминиум

forms: aluminium (romanization)

ipa: [aɫuˈmini(j)um]


алфа

forms: alfa (romanization)

ipa: [ˈaɫfa]

а́лфа и о́мега

roman: álfa i ómega

од а́лфа до о́мега

roman: od álfa do ómega


алчност

forms: alčnost (romanization)

ipa: [ˈaɫt͡ʃnɔst]


амајлија

forms: amajlija (romanization)

ipa: [aˈmajli(j)a]


американизација

forms: amerikanizacija (romanization)

ipa: [amɛɾikaniˈzat͡si(j)a]

Америка

roman: Amerika

американизам

roman: amerikanizam

американизира

roman: amerikanizira

американски

roman: amerikanski


американски

forms: amerikanski (romanization)

ipa: [amɛˈrikanski]

parts: а ме ри кан ски


америциум

forms: americium (romanization)

ipa: [amɛˈrit͡si(j)um]


storkr

etymology_texts: 源自原始日耳曼語 *sturkaz，參見古英語 storc、古高地德語 storh。

forms:
storks (genitive)
storkar (plural)


амперсанд

forms: ampersand (romanization)

ipa: [ˈampɛrsant]


аналитичар

glosses: 分析家，分析者，分析師，分析員

forms: analitičar (romanization)


storc

etymology_texts: 源自原始日耳曼語 *sturkaz。

ipa: /stork/

ipa: [storˠk]


storc

glosses: stoarce 的第一人稱單數現在時直陳式

glosses: stoarce 的第一人稱單數現在時虛擬式

glosses: stoarce 的第三人稱複數現在時直陳式


апостолка

forms: apostolka (romanization)

ipa: [apɔˈstɔɫka]


аристократија

forms: aristokratija (romanization)

ipa: [aɾistɔˈkrati(j)a]


аритметика

forms: aritmetika (romanization)

ipa: [aɾiˈtmɛtika]


аритметички

forms: aritmetički (romanization)

ipa: [aɾiˈtmɛtit͡ʃki]


арсен

forms:
арсе́н (canonical)
arsén (romanization)
арсе́нов (relational adjective)

ipa: [ɐrˈsɛn]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-арсен.wav

rhymes: -ɛn


арсен

forms: arsen (romanization)

ipa: [ˈarsɛn]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-арсен.wav


арсен

forms:
а̀рсе̄н (canonical)
àrsēn (romanization)

ipa: /ǎrseːn/

parts: ар сен


арсен

forms:
арсе́н (canonical)
arsén (romanization)
арсе́ну (genitive)
арсе́новий (relational adjective)

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-арсен.wav

миш'я́к

roman: myšʺják

sense: 砷


артерија

forms: arterija (romanization)

ipa: [arˈtɛɾi(j)a]


артилерија

forms: artilerija (romanization)

ipa: [artiˈlɛɾi(j)a]


архаичен

forms:
arhaičen (romanization)
поархаичен (comparative)
најархаичен (superlative)

ipa: [arˈxait͡ʃɛn]


археологија

forms: arheologija (romanization)

ipa: [arxɛɔˈɫɔɡi(j)a]


астрологија

forms: astrologija (romanization)

ipa: [astrɔˈɫɔɡi(j)a]


астрологија

forms:
астроло̀гија (canonical)
astrològija (romanization)

ipa: /astrolǒɡija/

parts: ас тро ло ги ја


аташе

forms:
аташе́ (canonical)
atašé (romanization)

ipa: [ataˈʃɛ]


ателје

forms:
ателје́ (canonical)
ateljé (romanization)
ателје́а (plural)

ipa: [atɛʎˈjɛ]


straat

etymology_texts: 源自荷蘭語 straat，源自中古荷蘭語 strate，源自古荷蘭語 strāta，源自原始西日耳曼語 *strātu (“街”)，源自拉丁語 strāta。

forms: strate (plural)

ipa: /strɑːt/


straat

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 strate、*stret，源自古荷蘭語 strāta，源自原始西日耳曼語 *strātu (“街”)，源自拉丁語 strāta，源自原始印歐語 *sterh₃- (“伸，延，展”)。

text: Straat Yucatan

translation: 尤卡坦海峽

text: Straat (van) Malakka

translation: 馬六甲海峽

forms:
straten (plural)
straatje (diminutive)

ipa: /straːt/

rhymes: -aːt


атентатор

forms: atentator (romanization)

ipa: [atɛnˈtatɔr]


аукција

forms: aukcija (romanization)

ipa: [aˈukt͡si(j)a]


аутопсија

forms: autopsija (romanization)

ipa: [auˈtɔpsi(j)a]


ашов

glosses: 鏟，鏟子，鍬，鐵鍬，鐵杴，鍤

forms: ašov (romanization)

ipa: [ˈaʃɔf]

лопата

roman: lopata


setrat

etymology_texts: 源自荷蘭語 straat，源自中古荷蘭語 strate、*stret，源自古荷蘭語 strāta，源自原始西日耳曼語 *strātu (“街”)，源自拉丁語 strāta，源自原始印歐語 *sterh₃- (“伸，延，展”)。印尼語 strata和印尼語 stratum 的同源對似詞。

ipa: [ˈsətrat]

jalan raya

sense: 車道

parts: sêt rat


ајде

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 هایده (hayde)，هایدی (haydi)。

forms: ajde (romanization)

ipa: [ˈajdɛ]

parts: ај де


ајкула

forms:
ajkula (romanization)
ајкули (plural)

ipa: [ˈajkuɫa]

parts: ај ку ла


ајнштајниум

forms: ajnštajnium (romanization)

ipa: [ajnˈʃtajni(j)um]


бабура

glosses: 菜椒，燈籠椒，柿子椒，甜椒

forms: babura (romanization)

ipa: [ˈbabuɾa]


бавен

forms:
baven (romanization)
побавен (comparative)
најбавен (superlative)

ipa: [ˈbavɛn]


бакалар

forms: bakalar (romanization)

ipa: [ˈbakaɫar]

ipa: [bakaˈɫar]


бакар

forms: bakar (romanization)

ipa: [ˈbakar]

бакардиса

roman: bakardisa

бакарен

roman: bakaren

бакариса

roman: bakarisa

бакарисан

roman: bakarisan

бакарисува

roman: bakarisuva

бакарлија

roman: bakarlija

бакарник

roman: bakarnik

бакарџија

roman: bakardžija


strah

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *straxъ。

glosses: 害怕，恐懼 (+ je，+ 賓格，+ 不定式)

text: Strah ju je naći se s Rayom.

translation: 她害怕和 Ray 見面。

text: Je li te (uhvatio) strah?

translation: 你害怕嗎？

forms:
strȃh (canonical)
стра̑х

ipa: /strâːx/


strah

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *straxъ。

forms: strȃh (canonical)

ipa: /stráːx/


stranica

etymology_texts: 源自俄語 страни́ца (straníca)。

forms:
strànica (canonical)
стра̀ница

ipa: /strǎnit͡sa/

parts: stra ni ca


баклава

etymology_texts: 來自鄂圖曼土耳其語 بقلوا (baklava)。

glosses: 果仁蜜餅，蜜糖果仁千層酥，巴拉瓦餅

forms: baklava (romanization)

ipa: [ˈbakɫava]


бактерија

forms: bakterija (romanization)

ipa: [bakˈtɛɾi(j)a]


балалајка

glosses: balalayka的西里爾字母拼寫法

forms:
балалајкаnı (definite accusative)
балалајкаlar (plural)


балалајка

glosses: 巴拉萊卡，巴拉萊卡琴，三角琴

forms: balalajka (romanization)

ipa: [baɫaˈɫajka]


балон

forms: balon (romanization)

ipa: [ˈbaɫɔn]

ipa: [baˈɫɔn]


stran

forms:
strȃn (canonical)
стра̑н
strȃnī

ipa: /strâːn/

rhymes: -âːn


балчак

etymology_texts: 來自鄂圖曼土耳其語 بالچق (balçak)。

forms: balčak (romanization)


бамбусов

forms: bambusov (romanization)

ipa: [ˈbambusɔf]


стран

glosses: страна́ (straná) 的屬格複數

forms: stran (romanization)

ipa: [stran]


стран

forms:
стра̑н (canonical)
strȃn (romanization)
стра̑нӣ


бамја

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 بامیه (bamya)

forms: bamja (romanization)

ipa: [ˈbamja]


банкар

forms: bankar (romanization)

ipa: [ˈbaŋkar]

банкарство

roman: bankarstvo


барање

forms: baranje (romanization)

ipa: [ˈbaɾaɲɛ]

parts: ба ра ње


баркод

forms:
barkod (romanization)
баркодови (plural)

ipa: [ˈbarkɔt]


барометар

forms: barometar (romanization)

ipa: [baɾɔˈmɛtar]


барут

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 باروت (bârut)，來自波斯語 باروت (bârut)。

forms: barut (romanization)

ipa: [ˈbaɾut]


бастун

etymology_texts: 借自希臘語 μπαστούνι (bastoúni)，來自意大利語 bastone。

forms:
басто́н (alternative)
басту́н (canonical)
bastún (romanization)

ipa: [bɐˈstun]


бастун

forms:
bastun (romanization)
бастунче (diminutive)

ipa: [ˈbastun]

патерица

roman: paterica


батерија

forms: baterija (romanization)

ipa: [baˈtɛɾi(j)a]


бајт

forms:
bajt (romanization)
бајти (plural)

ipa: [bajt]

килобајт

roman: kilobajt

мегабајт

roman: megabajt

гигабајт

roman: gigabajt

терабајт

roman: terabajt

петабајт

roman: petabajt

ексабајт

roman: eksabajt

зетабајт

roman: zetabajt

јотабајт

roman: jotabajt

бит

roman: bit


бегалец

forms: begalec (romanization)

ipa: [ˈbɛɡalɛt͡s]


безалкохолен

forms: bezalkoholen (romanization)

ipa: [bɛzaɫˈkɔxɔlɛn]


безбожен

forms:
bezbožen (romanization)
побезбожен (comparative)
најбезбожен (superlative)

ipa: [ˈbɛzbɔʒɛn]


бездетен

forms: bezdeten (romanization)

ipa: [ˈbɛzdɛtɛn]


безжичен

forms: bezžičen (romanization)

ipa: [ˈbɛʒʒit͡ʃɛn]

ipa: [ˈbɛʒit͡ʃɛn]


безимен

forms: bezimen (romanization)

ipa: [ˈbɛzimɛn]

безименост

roman: bezimenost


безнадежен

forms:
beznadežen (romanization)
побезнадежен (comparative)
најбезнадежен (superlative)

ipa: [bɛzˈnadɛʒɛn]


безнадежност

forms: beznadežnost (romanization)

ipa: [bɛzˈnadɛʒnɔst]


безрбетник

forms: bezrbetnik (romanization)

ipa: [bɛzˈr̩bɛtnik]


бел дроб

forms: bel drob (romanization)

ipa: [ˈbɛɫ ˈdrɔp]


белетристика

glosses: 美文（以純藝術為主要追求的文學作品）

forms:
beletristika (romanization)
белетристички (relational adjective)

ipa: [bɛlɛˈtristika]


белетристика

glosses: 美文（以純藝術為主要追求的文學作品）

forms:
белетрѝстика (canonical)
beletrìstika (romanization)

ipa: /beletrǐstika/

parts: бе лет рис ти ка


белковина

forms: belkovina (romanization)

ipa: [bɛɫˈkɔvina]


белоруски

forms: beloruski (romanization)

ipa: [bɛɫɔˈruski]


белоушка

forms: belouška (romanization)

ipa: [bɛˈɫɔuʃka]


бербер

forms: berber (romanization)

ipa: [ˈbɛrbɛr]

берберница

roman: berbernica


берилиум

forms: berilium (romanization)

ipa: [bɛˈrili(j)um]


беси

glosses: бе́ся (bésja) 的第三人稱單數現在時直陳式

forms:
бе́си (canonical)
bési (romanization)

ipa: [ˈbɛsi]

ipa: [bɛˈsi]


беси

glosses: бе́ся (bésja) 的第二人稱/第三人稱單數不定過去式直陳式

forms:
бе́си (canonical)
беси́ (canonical)
bési (romanization)
besí (romanization)


беси

glosses: бе́ся (bésja) 的第二人稱單數命令式

forms:
беси́ (canonical)
besí (romanization)


беси

forms:
besi (romanization)
обеси (perfective)

notes: 口語（及幽默用法）中也用於表示廣義的“懸掛”。


беси

glosses: беси́ть (besítʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

ipa: [bʲɪˈsʲi]


бесилка

etymology_texts: 字面分析等同於беси́ло (besílo) + -ка (-ka)。

forms:
беси́лка (canonical)
besílka (romanization)

ipa: [bɛˈsiɫkɐ]

rhymes: -iɫkɐ

беси́ло

roman: besílo

sense: 絞刑架，絞刑台


бесилка

forms: besilka (romanization)

ipa: [ˈbɛsiɫka]

rhymes: -iɫka


бесплатен

forms: besplaten (romanization)

ipa: [ˈbɛspɫatɛn]


бесплоден

forms:
besploden (romanization)
побесплоден (comparative)
најбесплоден (superlative)


беспорочен

forms:
besporočen (romanization)
побеспорочен (comparative)
најбеспорочен (superlative)

ipa: [bɛsˈpɔɾɔt͡ʃɛn]


беспрекорен

forms:
besprekoren (romanization)
побеспрекорен (comparative)
најбеспрекорен (superlative)

ipa: [bɛsˈprɛkɔɾɛn]


би сакал да знам

pos: phrase

pos_title: 短語

forms: bi sakal da znam (romanization)

ipa: [bi ˈsakaɫ da ˈznam]


бивна

forms:
bivna (romanization)
бивни (plural)

ipa: [ˈbivna]

заб

roman: zab


strangle

etymology_texts: 源自中古英語 stranglen，源自古法語 estrangler，源自拉丁語 strangulō, strangulāre，源自古希臘語 στραγγαλόομαι (strangalóomai，“勒死”)，源自στραγγάλη (strangálē，“韁繩”)；對比στραγγός (strangós，“彎曲的”)。代替中古英語 wirien、awurien (“勒死”)（> 英語 worry）。

text: He strangled his wife and dissolved the body in acid.

translation: 他把妻子掐死，再用酸來溶解她的身體。

text: She strangled a scream.

translation: 她忍著不叫出來。

text: The cat slipped from the branch and strangled on its bell-collar.

translation: 那隻貓從樹枝上滑下來，被掛著鈴鐺的頸箍勒死了。

forms:
strangles (third-person singular present)
strangling (present participle)
strangled (past participle)

ipa: /ˈstɹæŋɡ(ə)l/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-strangle.wav

ipa: /ˈstɹæŋɡəl/

rhymes: -æŋɡəl

parts: stran gle


strangle

forms: strangles (plural)


бизнисмен

forms: biznismen (romanization)

ipa: [ˈbiznismɛn]

ipa: [biznisˈmɛn]


бик

etymology_texts:
繼承自原始突厥語 *bek (“堅定，堅固，穩定”)。
與古回鶻語 [需要文字] (bek，“堅定，堅固；非常”)；維吾爾語 بەك (bek，“非常”)、土耳其語 pek (“非常，很”)等同源。

text: Бик ҙур ҡала.

translation: 非常大的城市。

roman: Bik ður qala.

text: Эңерҙә һәм төндә туҡланыусы бик һаҡ ҡош.

translation: 一種非常謹慎的鳥，只在黃昏和晚間覓食。

roman: Eñerðä häm töndä tuqlanïwsï bik haq qoš.

text: Ауылда бик оҫта гармунсы була торғайны.

translation: 從前，村子裡有一位技藝高超的加蒙手風琴演奏家。

roman: Awïlda bik oθta garmunsï bula torğaynï.

text: Сүллектәге һауа дымлылығы бик түбән булғанға, ул ҡояш радияцияһынан һаҡламай.

translation: 由於沙漠中空氣濕度很低，因此無法抵禦太陽輻射。

roman: Süllektäge hawa dïmlïlïğï bik tübän bulğanğa, ul qoyaš radiyatsiyahïnan haqlamay.

text: Ҡала шарттарында таныш булмаған кеше менән һаулыҡ һорашыу ғәҙәте юҡ, шуға ла үзбәктәрҙең был ҡылығы минең өсөн бик сәйер тойолдо.

translation: 在城市裡，沒有向不熟悉的人打招呼的習慣，所以烏茲別克人的這種習慣在我看來非常奇怪。

roman: Qala šarttarïnda tanïš bulmağan keše menän hawlïq horašïw ğäðäte yuq, šuğa la üzbäktärðeñ bïl qïlïğï mineñ ösön bik säyer toyoldo.

forms: bik (romanization)

ipa: [bʲek]


бик

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bykъ。

forms:
bik (romanization)
би́ков (relational adjective)
биче́ (diminutive)

ipa: [bik]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-бик.wav

rhymes: -ik


бик

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bykъ.

forms:
bik (romanization)
бикови (plural)
крава (feminine)
бикче (diminutive)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-бик.wav


бик

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bykъ。

forms:
би̏к (canonical)
bȉk (romanization)


бик

etymology_texts: 繼承自古盧森尼亞語 быкъ (byk)。

forms:
byk (romanization)
бика́ (genitive)
бики́ (nominative plural)
бикі́в (genitive plural)
би́чий or бича́чий (relational adjective)

ipa: [bɪk]

бичи́на

roman: byčýna


strategiya

etymology_texts: 源自俄語 страте́гия (stratégija)，源自古希臘語 στρατηγία (stratēgía，“指揮權，領導權”)。

forms:
strategiyanı (definite accusative)
strategiyalar (plural)


билетарница

forms: biletarnica (romanization)

ipa: [bilɛˈtarnit͡sa]

билет

roman: bilet

карта

roman: karta


stredný

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *serdьnъ。等同於streda + -ný。

mužský

sense: 中性的


биолошки

forms: biološki (romanization)

ipa: [biˈɔɫɔʃki]

ipa: [bi(j)ɔˈɫɔʃki]


биохемија

forms: biohemija (romanization)

ipa: [bi(j)ɔˈxɛmi(j)a]


бирократија

forms: birokratija (romanization)

ipa: [biɾɔˈkrati(j)a]


strelica

forms:
strjèlica (alternative)
strilica (alternative)
strèlica (canonical)
стрѐлица

ipa: /strělit͡sa/

parts: stre li ca


бирократски

forms:
birokratski (romanization)
побирократски (comparative)
најбирократски (superlative)

ipa: [biˈrɔkratski]

ipa: [biɾɔˈkratski]


бит-пазар

forms: bit-pazar (romanization)

ipa: [ˈbitpazar]


благодарен

forms:
blagodaren (romanization)
поблагодарен (comparative)
најблагодарен (superlative)
благодарност (abstract-noun)

ipa: [bɫaˈɡɔdaɾɛn]

ipa: [bɫaɡɔˈdaɾɛn]


благодарен

glosses: благода́рный (blagodárnyj) 的短陽性單數

forms:
благода́рен (canonical)
blagodáren (romanization)

ipa: [bɫəɡɐˈdarʲɪn]


благороден

text: благородна лъжа

translation: 善意的謊言

roman: blagorodna lǎža

text: благороден газ

translation: 稀有氣體

roman: blagoroden gaz

text: благороден елен

translation: 皇家雄鹿

roman: blagoroden elen

ipa: [bɫɐɡoˈrɔdɛn]

rhymes: -ɔdɛn


благороден

forms:
blagoroden (romanization)
поблагороден (comparative)
најблагороден (superlative)
благородност (abstract-noun)
благородство (abstract-noun)

ipa: [bɫaˈɡɔɾɔdɛn]

ipa: [bɫaɡɔˈrɔdɛn]


благороден

glosses: благоро́дный (blagoródnyj) 的短陽性單數

forms:
благоро́ден (canonical)
blagoróden (romanization)

ipa: [bɫəɡɐˈrodʲɪn]


благородник

forms: blagorodnik (romanization)

ipa: [bɫaˈɡɔɾɔdnik]

ipa: [bɫaɡɔˈrɔdnik]


благослов

forms: blagoslov (romanization)

ipa: [ˈbɫaɡɔsɫɔf]


блед

forms:
bled (romanization)
поблед (comparative)
најблед (superlative)

ipa: [blɛt]


streha

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *strěxa（俄語 стреха́ (strexá)、波蘭語 strzecha）。

forms:
strèha (canonical)
стрѐха

ipa: /strěxa/

parts: stre ha


близок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *blizъkъ。

forms:
blizok (romanization)
поблизок (comparative)
најблизок (superlative)

ipa: [ˈblizɔk]


богат

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bogatъ。與бог (bog，“神”) + -ат (-at)完全相同。

ipa: [boˈɡat]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-богат.wav

rhymes: -at

богата́ш

roman: bogatáš

sense: 有錢人

бога́тство

roman: bogátstvo

sense: 財富


богат

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bogatъ。

forms:
bogat (romanization)
побогат (comparative)
најбогат (superlative)
богатство (abstract-noun)

ipa: [ˈbɔɡat]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-богат.wav


богат

glosses: бога́тый (bogátyj) 的短陽性單數

forms:
бога́т (canonical)
bogát (romanization)

ipa: [bɐˈɡat]


богат

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bogatъ。

forms:
бо̀гат (canonical)
bògat (romanization)
бо̀гатӣ
богатији (comparative)

ipa: /bǒɡat/

parts: бо гат


stremen

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stremę。

forms:
strȅmēn (canonical)
стре̏ме̄н

uzèngija

sense: 馬鐙


богомолка

forms:
bogomolka (romanization)
богомолки (plural)

ipa: [bɔˈɡɔmɔɫka]

ipa: [bɔɡɔˈmɔɫka]


божица

forms:
božica (romanization)
бoжици (plural)

ipa: [ˈbɔʒit͡sa]


боздоган

forms: bozdogan (romanization)

ipa: [ˈbɔzdɔɡan]


uzengija

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 اوزنگی (üzengi)。

forms:
uzèngija (canonical)
узѐнгија


болен

forms:
bolen (romanization)
поболен (comparative)
најболен (superlative)

ipa: [ˈbɔlɛn]


боли

pos_title: 分詞

glosses: бода́ (bodá) 的不定複數過去時主動態不定過去式分詞

forms:
бо́ли (canonical)
bóli (romanization)

ipa: [ˈbɔli]


боли

forms:
boli (romanization)
здоболи (perfective)


боли

glosses: боле́ть (bolétʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
боли́ (canonical)
bolí (romanization)

ipa: [bɐˈlʲi]


боли

glosses:
боль (bolʹ) 的屈折：
屬格/與格/前置格單數

glosses:
боль (bolʹ) 的屈折：
主格/賓格複數

ipa: [ˈbolʲɪ]


бомбардер

forms:
бомбарде́р (canonical)
bombardér (romanization)

ipa: [bɔmbarˈdɛr]

бомбарди́ра

roman: bombardíra

бомбаш

roman: bombaš


бонбона

forms:
bonbona (romanization)
бонбони (plural)

ipa: [ˈbɔmbɔna]


бориум

forms: borium (romanization)

ipa: [ˈbɔɾi(j)um]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-бориум.wav


боровинка

forms: borovinka (romanization)

ipa: [bɔˈrɔviŋka]


ботаничар

forms: botaničar (romanization)

ipa: [bɔˈtanit͡ʃar]


stric

forms:
stricu (alternative)
stricatã (past participle)


stric

glosses: strica 的第一人稱單數現在時直陳式/虛擬式

ipa: [strik]


stric

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *strycь。

forms:
strȋc (canonical)
стри̑ц


stric

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *strycь。

forms: stríc (canonical)

ipa: /strìːt͡s/


strijela

etymology_texts:
源自原始斯拉夫語 *strěla。
參見德語Strahl、捷克語střela。

forms:
stréla (alternative)
strila (alternative)
strijéla (canonical)
стрије́ла


бран

forms:
bran (romanization)
бранови (plural)

ipa: [bran]


бранител

forms: branitel (romanization)

ipa: [ˈbranitɛɫ]


бременост

forms: bremenost (romanization)

ipa: [ˈbrɛmɛnɔst]


брз

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *bъrzъ。

forms:
brz (romanization)
побрз (comparative)
најбрз (superlative)

ipa: [br̩s]


брзина

forms: brzina (romanization)

ipa: [ˈbr̩zina]

ipa: [br̩ˈzina]


брзиномер

forms: brzinomer (romanization)

ipa: [br̩ˈzinɔmɛr]


брзозборка

forms: brzozborka (romanization)

ipa: [br̩ˈzɔzbɔrka]


британски

forms: britanski (romanization)

ipa: [ˈbritanski]


британски

forms:
брѝта̄нскӣ (canonical)
brìtānskī (romanization)

ipa: /brǐtaːnskiː/

parts: бри тан ски


stroj

etymology_texts: 源自古捷克語 stroj，源自原始斯拉夫語 *strojь。

text: šicí stroj

translation: 縫紉機

ipa: [ˈstroj]

mašina

sense: 機器


stroj

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *strojь。


stroj

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *strojь。

forms:
strȏj (canonical)
стро̑ј

ipa: /strôːj/


stroj

forms:
stroja (genitive singular)
stroje (nominative plural)
strojov (genitive plural)
stroj

ipa: /ˈstrɔj/


stroj

etymology_texts: 借自塞爾維亞-克羅地亞語 stroj，借自捷克語。

forms: strȍj (canonical)

ipa: /strɔ́j/


брич

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *bričь。

forms: brič (romanization)

ipa: [brit͡ʃ]


бричи

forms:
briči (romanization)
избричи (perfective)

ipa: [ˈbrit͡ʃi]


strumpa

glosses:
strumpur 的屈折：
不定賓格複數

glosses:
strumpur 的屈折：
不定屬格複數


strumpa

etymology_texts: 源自中古高地德語 strumpf，源自原始日耳曼語 *strumpaz。


брише

forms:
briše (romanization)
избрише (perfective)

ipa: [ˈbriʃɛ]


бродоградилиште

glosses: 船廠，造船所，船塢，造船廠

forms: brodogradilište (romanization)

ipa: [brɔdɔɡraˈdiliʃtɛ]

бродоградба

roman: brodogradba

parts: бро до гра ди лиш те


брои

forms:
broi (romanization)
изброи (perfective)
преброи (perfective)

ipa: [ˈbrɔi]


struś

forms:
strusica (feminine)
strusi (relational adjective)

ipa: /ˈstruɕ/

rhymes: -uɕ


број

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *brojь。

forms:
broj (romanization)
броеви (plural)
броен (relational adjective)
бројче (diminutive)

ipa: [brɔj]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Jovan.kostov-број.wav


број

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *brojь。

forms:
бро̑ј (canonical)
brȏj (romanization)

ipa: /brôːj/


броќ

glosses: брошт (brošt，“茜草”)的另一種寫法

forms: broḱ (romanization)


брусница

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *brusьnica。

forms: brusnica (romanization)

ipa: [ˈbrusnit͡sa]


брусница

forms:
бру̀сница (canonical)
brùsnica (romanization)


strzała

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *strěla，源自原始印歐語 *strel-、*strēl-，源自*ster- (“線，條，紋，痕，束”)。

forms: strzałka (diminutive)

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-strzała.wav

rhymes: -awa

parts: strza ła


бубрег

etymology_texts: 來自鄂圖曼土耳其語 بوبرك (böbrek)。

forms: bubreg (romanization)

ipa: [ˈbubrɛk]


бугарски

forms: bugarski (romanization)

ipa: [ˈbuɡarski]

Бугарија

roman: Bugarija

Бугарин

roman: Bugarin

Бугарка

roman: Bugarka

parts: бу гар ски


бугарски

forms:
бу̏гарскӣ (canonical)
bȕgarskī (romanization)

ipa: /bûɡarskiː/

ipa: /bûɡarski/


бугарски

glosses: 以保加利亞的方式，作為保加利亞人地

forms:
бу̏гарски (canonical)
bȕgarski (romanization)


будилник

forms: budilnik (romanization)

ipa: [ˈbudiɫnik]

буди

roman: budi

се буди

roman: se budi


будистички

forms:
budistički (romanization)
побудистички (comparative)
најбудистички (superlative)


буквален

forms:
bukvalen (romanization)
побуквален (comparative)
најбуквален (superlative)

ipa: [ˈbukvalɛn]


бумбар

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *bǫbarъ。

forms:
bumbar (romanization)
бумбари (plural)

ipa: [ˈbumbar]


stræti

etymology_texts: 繼承自古諾爾斯語 stræti，來自古英語 stræt或古弗里斯蘭語 strēte，來自原始西日耳曼語 *strātu，來自拉丁語 strāta。

forms:
strætis
stræti (plural)
strætir (plural)

ipa: [ˈstɹɛaːtɪ]

rhymes: -ɛaːtɪ


stræti

etymology_texts: 繼承自古諾爾斯語 stræti，來自古英語 strǣt或古弗里斯蘭語 strēte，原始西日耳曼語 *strātu，來自拉丁語 strāta。

forms:
strætis (genitive singular)
stræti (nominative plural)

ipa: [ˈstraiːtɪ]

rhymes: -aiːtɪ


stræti

etymology_texts: 借自古英語 strǣt或古弗里斯蘭語 strēte，來自原始西日耳曼語 *strātu，來自拉丁語 strāta。


бунтовник

forms: buntovnik (romanization)

ipa: [ˈbuntɔvnik]


буре

forms:
bure (romanization)
буриња (plural)
буренце (diminutive)

ipa: [ˈbuɾɛ]


буржоазија

forms: buržoazija (romanization)

ipa: [burʒɔˈazi(j)a]


бутин

forms:
butin (romanization)
бутини (plural)
бутинче (diminutive)

ipa: [ˈbutin]


бучен

forms:
bučen (romanization)
побучен (comparative)
најбучен (superlative)

ipa: [ˈbut͡ʃɛn]


важен

forms:
važen (romanization)
поважен (comparative)
најважен (superlative)

ipa: [ˈvaʒɛn]


strømpe

etymology_texts: 源自中古高地德語 strumpf，源自原始日耳曼語 *strumpaz。

forms:
strømpen
strømper (indefinite plural)

ipa: [ˈsd̥ʁɶmb̥ə]


strømpe

etymology_texts: 源自中古低地德語 strümpe，源自原始日耳曼語 *strumpaz。

forms:
strømpa (definite singular)
strømpen (definite singular)
strømper (indefinite plural)
strømpene (definite plural)

sokk

sense: 短襪


strømpe

etymology_texts: 源自中古低地德語 strümpe，源自原始日耳曼語 *strumpaz。

forms:
strømpa (definite singular)
strømper (indefinite plural)
strømpene (definite plural)


валкан

forms:
valkan (romanization)
повалкан (comparative)
највалкан (superlative)

ipa: [ˈvaɫkan]


валута

forms:
valuta (romanization)
валутен (relational adjective)

ipa: [vaˈɫuta]


валута

etymology_texts: 源自意大利語 valuta。

forms:
валу́та (canonical)
valúta (romanization)

ipa: /ʋalǔːta/

parts: ва лу та


ват

forms:
vat (romanization)
вати (plural)

ipa: [vat]

ватажа

roman: vataža


веб-страница

forms: veb-stranica (romanization)

ipa: [ˈvɛp ˈstranit͡sa]


вегански

forms: veganski (romanization)

ipa: [ˈvɛɡanski]


sokk

etymology_texts:
源自德語 Socke。
擬聲詞。

forms:
soku (genitive)
sokku (partitive)


sokk

glosses: sokkur 的不定賓格/與格單數


sokk

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sokkr。

forms:
sokken (definite singular)
sokker (indefinite plural)
sokkene (definite plural)


sokk

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sokkr，源自拉丁語 soccus (“拖鞋”)。

forms:
sokken (definite singular)
sokkar (indefinite plural)
sokkane (definite plural)


sokk

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。


sokk

glosses: sokkr 陽 的不定賓格單數


sokkr

etymology_texts: 源自原始日耳曼語 *sukkaz（參見古英語 socc、古高地德語 soc），源自拉丁語 soccus。


socka

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sokkr，源自拉丁語 soccus (“拖鞋”)，源自古希臘語 σύκχος (súkkhos，“一種鞋”)，可能源自弗里吉亞語或另一小亞細亞語言。


烏暗眩

glosses: 眩暈。眼前發黑，覺得自己或周圍的東西在旋轉而感到頭暈。

forms: 乌暗眩 (Simplified-Chinese)

zh_pron: o͘-àm-hîn

zh_pron: ou¹ am³ hiêng⁵

zh_pron: ou¹ am³ hêng⁵

zh_pron: oo-àm-hîn

zh_pron: o'armhiin

ipa: /ɔ⁴⁴⁻²² am²¹⁻⁵³ hin²⁴/

ipa: /ɔ³³ am⁴¹⁻⁵⁵⁴ hin²⁴/

ipa: /ɔ⁴⁴⁻²² am²¹⁻⁵³ hin¹³/

ipa: /ɔ⁴⁴⁻³³ am¹¹⁻⁵³ hin²⁴/

ipa: /ɔ⁴⁴⁻³³ am²¹⁻⁴¹ hin²³/

zh_pron: ou àm hieng5

zh_pron: o符u àm hêng

ipa: /ou³³⁻²³ am²¹³⁻⁵⁵ hieŋ⁵⁵ou³³⁻²³ am²¹³⁻⁵⁵ heŋ⁵⁵/


title: 大言不惭

redirect: 大言不慚

pos: hard-redirect


title: 默默无言

redirect: 默默無言


title: 默不作声

redirect: 默不作聲


studeni

etymology_texts: 源自stȗd (“冷的”)，其意思保留在stȕdēn (“冷的”)。

text: u studenom

translation: 在十一月

text: prvog studenog

translation: 在十一月一日

forms:
stùdenī (canonical)
сту̀денӣ

ipa: /stǔdeniː/

parts: stu de ni


studeni

etymology_texts: 源自stȗd (“冷的”)，其意思保留在stȕdēn (“冷的”)。

glosses: studen 的屬格/與格/呼格/方位格單數


studeni

etymology_texts: 源自stȗd (“冷的”)，其意思保留在stȕdēn (“冷的”)。

glosses:
studen 的屈折：
陽性主格/呼格複數

glosses:
studen 的屈折：
定指陽性主格/呼格單數

glosses:
studen 的屈折：
定指非動物陽性賓格單數


stuhi

etymology_texts: 與古希臘語 στοιχείο (stoikheío，“元素，靈魂”)有關。或源自原始印歐語 *(s)tur- (“旋轉”)。

forms:
stuhi (indefinite plural)
stuhia (definite singular)
stuhitë (definite plural)

ipa: [stuˈhi]


studiare

forms:
studiàre (canonical)
stùdio (first-person singular present)
studiài (first-person singular past historic)
studiàto (past participle)
avére (auxiliary)


stul

etymology_texts: 源自俄語 стул (stul)。

forms:
stulu (definite accusative)
stullar (plural)

ipa: [stuɫ]


stul

etymology_texts: 源自原始日耳曼語 *stōlaz。參見古英語 stōl（英語 stool）、德語 Stuhl、荷蘭語 stoel、西弗里斯蘭語 stoel、古諾爾斯語 stóll（瑞典語 stol、冰島語 stóll）。

text: Stul. Sedes.

ref: 1562, Ogier Ghiselin de Busbecq:


stul

etymology_texts: 源自荷蘭語 stoel。


stul

glosses: stulić 的第二人稱單數命令式

ipa: /ˈstul/

rhymes: -ul


stul

etymology_texts: 源自俄語 стул (stul)。

forms: stullar (plural)


stul

forms:
stula (genitive singular)
stuls (nominative plural)

ipa: /stul/


stupide

glosses:
stupid 的屈折：
定指單數

glosses:
stupid 的屈折：
複數


stupide

etymology_texts: 源自拉丁語 stupidus (“震驚的，驚訝的”)，源自stupeō。

text:
Un hamster stupide se balade au bord d’une rivière. Tout à coup, il aperçoit son copain le hamster crétin de l’autre côté de la rive. Il veut le rejoindre et l’appelle :
- Eh ! Hamster crétin, comment faire pour passer de l’autre côté de la rivière ?
- Hamster stupide… T’es déjà de l’autre côté !

translation:
一隻笨老鼠走在河邊。突然，他看見他的朋友傻老鼠，正在河的另一邊。他想過去傻老鼠那邊，於是對它喊道：
——嘿！傻老鼠，我要怎樣過去河的另一邊呢？
——笨老鼠……你已經在河的另一邊了！

ref: 2005年 11月1日，「Humour de rire : Zoo Zin Zin [Humor for Laughs: Zoo Zin Zin]」，收錄於 Picsou Magazine（fiction），Disney Hachette Presse，144頁：

forms: stupides (plural)


stupide

glosses: stupid 的陰性/中性複數

ipa: [stuˈpide]


tout à coup

ipa: /tu.t‿a ku/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-GrandCelinien-tout à coup.wav


DACH

etymology_texts: 由跨語言国家/地区代码或其首字母D (“德国”)、A (“奥地利”)和CH (“瑞士”)，Dachsprache (见Dach (“屋顶”))的双关。

glosses: 德国、瑞士和奥地利的共同体

forms: DACHs (genitive)

ipa: /dax/

ipa: [däχ]

rhymes: -ax

homophone: Dach


stâncă

etymology_texts: 不確定。可能是底層詞，或借自斯拉夫語族*stěnъka（對比捷克語 stěnka），*stěna (“墻”)的指小詞。羅馬尼亞語 stană (“岩”) 的同源對似詞。

forms: stânci (plural)


stană

etymology_texts: 源自一語言，源自原始斯拉夫語 *stěna。

forms: stane (plural)


stämma

text: Det där stämmer ju bara inte!

translation: 那根本就不對！

text: Vi beslöt oss för att stämma träff.

translation: 我們同意安排一次會議。

forms:
stämmer (present)
stämde (preterite)
stämt (supine)
stäm (imperative)


stórur

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 stórr，源自原始日耳曼語 *stōraz，源自原始印歐語 *stā-r-。

forms:
størri (comparative)
størstur (superlative)

ipa: /ˈstɔuːɹʊɹ/

rhymes: -ɔuːɹʊɹ

lítil

sense: 小的


lítil

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 lítill，源自原始日耳曼語 *lītilaz。

forms:
minni (comparative)
minstur (superlative)

stórur

sense: 大的


stöðuvatn

forms:
stöðuvatns (genitive singular)
stöðuvötn (nominative plural)


stôl

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *stolos，源自原始印歐語 *stoh₂los，源自*steh₂- (“站”)。

forms:
stola (genitive singular)
stoly (nominative plural)
stolov (genitive plural)
dub

ipa: /stu̯ɔɫ/


støj

etymology_texts: 源自德國低地薩克森語 stōi，源自stōjen (“發出噪音”)。

forms: støjen

ipa: /støj/

ipa: [sd̥ʌjˀ]

larm

sense: 噪音


støj

etymology_texts: 源自德國低地薩克森語 stōi，源自stōjen (“發出噪音”)。


larm

etymology_texts: alarm的縮略，源自法語 alarme (“警報”)。

forms: larmen

ipa: /larm/

ipa: [lɑːˀm]


larm

etymology_texts: alarm的縮略，源自法語 alarme (“警報”)。


larm

etymology_texts: 舊寫法alarm的縮略。

billarm

sense: 報警器


stəkan

etymology_texts: 源自俄語 стака́н (stakán，“玻璃杯”)，借自突厥語族，對比察合臺語 [需要文字] (tostakan，“木碗”)、韃靼語 тустыган (tustığan，“杯”)、巴什基爾語 туҫтаҡ (tuθtaq，“喝馬奶酒的杯”)、哈薩克語 тостаған (tostağan，“木杯”)。

text: bir stəkan çay

translation: 一杯茶

forms:
stəkanı (definite accusative)
stəkanlar (plural)

ipa: [stæˈkʲʰɑn]

ipa: [istæˈkʲʰɑn]

ipa: [isˈkʲʰɑn]

ipa: [isˈkæn]

parts: stə kan


aygır

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 آیغیر (ayğır，“牡馬”)，源自 *aδɣïr，源自原始突厥語 *adgïr (“牡馬”)。與古突厥語 𐰑𐰍𐰺 (d¹ǧr¹ /adɣïr/，“牡馬”)、喀喇汗語 اَذْغِرْ (aδɣïr，“牡馬”)同源。

forms:
aygırı
aygırlar (plural)

ipa: [ʌjˈɟɯ́ɾ̝̊]


title: 桥牌

redirect: 橋牌


title: 收银

redirect: 收銀


вез

forms:
vez (romanization)
везови (plural)

ipa: [vɛs]


велепредавство

forms: velepredavstvo (romanization)

ipa: [vɛlɛˈprɛdafstvɔ]

велепредавник

roman: velepredavnik

предавство

roman: predavstvo


велигденско јајце

forms:
veligdensko jajce (romanization)
велигденски јајца (plural)

ipa: [vɛˈliɡdɛnskɔ ˈjajt͡sɛ]

Велигден

roman: Veligden

велигденче

roman: veligdenče


велик

etymology_texts: 繼承自古教會斯拉夫語 великъ (velikŭ)，來自原始斯拉夫語 *velikъ。

ipa: [vɛˈlik]

вели́чие

roman: velíčie

вели́чество

roman: velíčestvo

вели́чествен

roman: velíčestven

величина́

roman: veličiná

велича́в

roman: veličáv

велича́вост

roman: veličávost

велика́н

roman: velikán

велика́нски

roman: velikánski


велик

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *velikъ。

forms:
velik (romanization)
повелик (comparative)
највелик (superlative)
величина (abstract-noun)
величество (abstract-noun)

ipa: [ˈvɛlik]

великан

roman: velikan

великански

roman: velikanski

величав

roman: veličav

величавост

roman: veličavost

величествен

roman: veličestven

величество

roman: veličestvo

величие

roman: veličie

величина

roman: veličina

parts: ве лик


велик

glosses: вели́кий (velíkij) 的短陽性單數

glosses: большо́й (bolʹšój) 的短陽性單數

forms:
вели́к (canonical)
velík (romanization)

ipa: [vʲɪˈlʲik]


велик

etymology_texts: 第一個音節來自велосипе́д (velosipéd，“自行車”) + -ик (-ik，指小後綴)。

forms:
ве́лик (canonical)
vélik (romanization)
ве́лика (genitive)
ве́лики (nominative plural)
ве́ликов (genitive plural)

ipa: [ˈvʲelʲɪk]

велосипе́д

roman: velosipéd

sense: 自行車


велик

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *velikъ。

forms:
вѐлик (canonical)
vèlik (romanization)
вѐликӣ
ве̏ћӣ (comparative)

ipa: /ʋělik/


великодушен

forms:
velikodušen (romanization)
повеликодушен (comparative)
највеликодушен (superlative)

ipa: [vɛliˈkɔduʃɛn]

ipa: [vɛlikɔˈduʃɛn]


велосипедизам

forms:
велосипеди́зам (canonical)
velosipedízam (romanization)

ipa: [vɛɫɔsipɛˈdizam]

велосипеди́ст

roman: velosipedíst

велосипеди́стка

roman: velosipedístka

велосипе́дски

roman: velosipédski


вентилатор

forms: ventilator (romanization)

ipa: [vɛntiˈɫatɔr]


верверица

forms:
ververica (romanization)
верверици (plural)
верверичка (diminutive)

ipa: [vɛrˈvɛɾit͡sa]


верен

forms:
veren (romanization)
поверен (comparative)
најверен (superlative)

ipa: [ˈvɛɾɛn]


веројатно

forms:
verojatno (romanization)
поверојатно (comparative)
најверојатно (superlative)

ipa: [vɛˈrɔjatnɔ]

ipa: [vɛɾɔˈjatnɔ]


веројатност

forms: verojatnost (romanization)

ipa: [vɛˈrɔjatnɔst]


верува

forms:
veruva (romanization)
поверува (perfective)

ipa: [ˈvɛɾuva]


весел

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *veselъ。

forms:
vesel (romanization)
повесел (comparative)
највесел (superlative)

ipa: [ˈvɛsɛɫ]


ветеран

forms:
ветера́н (canonical)
veterán (romanization)
ветерани (plural)
ветерански (relational adjective)

ipa: [vɛtɛˈran]


ветеран

forms:
ветера́н (canonical)
veterán (romanization)
ветера́на (genitive)
ветера́ны (nominative plural)
ветера́нов (genitive plural)

ipa: [vʲɪtʲɪˈran]

audio: Ru-ветеран.ogg

вытира́н

roman: vytirán

ветеранский

roman: veteranskij

бэтэрээн

roman: betereen


ветеран

forms:
ветѐра̄н (canonical)
vetèrān (romanization)

ipa: /ʋetěraːn/

parts: ве те ран


ветеран

forms:
ветера́н (canonical)
veterán (romanization)
ветера́на (genitive)
ветера́ни (nominative plural)
ветера́нів (genitive plural)

ipa: [ʋeteˈran]

audio: Uk-ветеран.ogg


ветерница

forms: veternica (romanization)

ipa: [vɛˈtɛrnit͡sa]

воденица

roman: vodenica

sense: 水車


ветроказ

forms: vetrokaz (romanization)

ipa: [ˈvɛtrɔkas]


ветува

glosses: 諾言，答應，許諾，承諾，保證

forms:
vetuva (romanization)
вети (perfective)

ipa: [ˈvɛtuva]


ветување

glosses: 諾言，答應，許諾，誓言，承諾

forms: vetuvanje (romanization)

ipa: [vɛˈtuvaɲɛ]


вечен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *věčьnъ。

forms: večen (romanization)

ipa: [ˈvɛt͡ʃɛn]


вечност

forms: večnost (romanization)

ipa: [ˈvɛt͡ʃnɔst]


вештачки

forms:
veštački (romanization)
повештачки (comparative)
највештачки (superlative)

ipa: [ˈvɛʃtat͡ʃki]


вештер

forms: vešter (romanization)

ipa: [ˈvɛʃtɛr]

вештерка

roman: vešterka


вештерка

glosses: 對女人的一般性貶称，尤指令人討厭的

forms: vešterka (romanization)

ipa: [ˈvɛʃtɛrka]

вештер

roman: vešter


веѓа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *věďa。

forms:
veǵa (romanization)
веѓи (plural)

ipa: [ˈvɛɟa]


взаемен

glosses: заемен (zaemen)的另一種寫法

forms: vzaemen (romanization)

ipa: [ˈvzaɛmɛn]


видлив

forms:
vidliv (romanization)
повидлив (comparative)
највидлив (superlative)

ipa: [ˈvidlif]


видливост

forms: vidlivost (romanization)

ipa: [ˈvidlivɔst]


видра

forms:
vidra (romanization)
видри (plural)

ipa: [ˈvidra]


вие

pos: pron

pos_title: 代詞

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vy。

forms: vie (romanization)

ipa: [ˈvi(j)ɛ]

јас

roman: jas

ти

roman: ti

тој

roman: toj

таа

roman: taa

тоа

roman: toa

ние

roman: nie

Вие

roman: Vie

тие

roman: tie


викенд

forms: vikend (romanization)

ipa: [ˈvikɛnt]

викендичка

roman: vikendička


вилушка

forms:
виљушка (alternative)
viluška (romanization)
вилушки (plural)

ipa: [ˈviɫuʃka]

parts: ви луш ка


виме

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vymę。

forms:
vime (romanization)
вимиња (plural)

ipa: [ˈvimɛ]


виновен

forms:
vinoven (romanization)
повиновен (comparative)
највиновен (superlative)

ipa: [ˈvinɔvɛn]


виолина

forms:
виоли́на (canonical)
violína (romanization)

ipa: [vi(j)ɔˈlina]

виолинист

roman: violinist

виолинистка

roman: violinistka

виолински

roman: violinski


виолончело

forms: violončelo (romanization)

ipa: [vi(j)ɔˈɫɔnt͡ʃɛɫɔ]


виор

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vixъrъ。

forms:
vior (romanization)
виори (plural)

ipa: [ˈvi(j)ɔr]


виси

forms:
visi (romanization)
висне (perfective)

ipa: [ˈvisi]


вистински

forms:
vistinski (romanization)
повистински (comparative)
највистински (superlative)

ipa: [ˈvistinski]


витез

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vitędzь。

forms: vitez (romanization)

ipa: [ˈvitɛs]


вишна

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *višьňa。

forms: višna (romanization)

ipa: [ˈviʃna]


вијадукт

forms:
vijadukt (romanization)
вијадукти (plural)


вкусен

forms:
vkusen (romanization)
повкусен (comparative)
највкусен (superlative)

ipa: [ˈfkusɛn]


влажен

forms:
vlažen (romanization)
повлажен (comparative)
највлажен (superlative)

ipa: [ˈvɫaʒɛn]


влакно

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *volkno。

forms: vlakno (romanization)

ipa: [ˈvɫaknɔ]

влакнест

roman: vlaknest

коса

roman: kosa


влез

glosses: вля́за (vljáza) 的第二人稱單數命令式

forms: vlez (romanization)

ipa: [vlɛs]


влече

forms:
vleče (romanization)
повлече (perfective)

ipa: [ˈvlɛt͡ʃɛ]


влијае

forms:
vlijae (romanization)
повлијае (perfective)

ipa: [ˈvli(j)aɛ]


влијание

forms: vlijanie (romanization)

ipa: [vliˈjani(j)ɛ]


влијателен

forms:
vlijatelen (romanization)
повлијателен (comparative)
највлијателен (superlative)

ipa: [vliˈjatɛlɛn]


внатре

forms:
vnatre (romanization)
повнатре (comparative)
највнатре (superlative)

ipa: [ˈvnatrɛ]


внатрешност

forms: vnatrešnost (romanization)

ipa: [ˈvnatrɛʃnɔst]


внесува

forms:
vnesuva (romanization)
внесе (perfective)


внимателен

forms:
vnimatelen (romanization)
повнимателен (comparative)
највнимателен (superlative)

ipa: [vniˈmatɛlɛn]


во секој случај

glosses: 反正，不管怎樣，無論如何

forms: vo sekoj slučaj (romanization)

ipa: [vɔ ˈsɛkɔj ˈsɫut͡ʃaj]


воденица

forms: vodenica (romanization)

ipa: [vɔˈdɛnit͡sa]


водоземен

forms: vodozemen (romanization)

ipa: [vɔˈdɔzɛmɛn]


водоземец

forms: vodozemec (romanization)

ipa: [vɔˈdɔzɛmɛt͡s]

ipa: [vɔdɔˈzɛmɛt͡s]


возачка дозвола

forms: vozačka dozvola (romanization)

ipa: [ˈvɔzat͡ʃka ˈdɔzvɔɫa]


воздивнува

forms:
vozdivnuva (romanization)
воздивне (perfective)

ipa: [vɔzˈdivnuva]


воздишка

forms: vozdiška (romanization)

ipa: [ˈvɔzdiʃka]


воздухопловство

forms:
воздухопло́вство (canonical)
vozduhoplóvstvo (romanization)

ipa: [vɔzduxɔˈpɫɔfstvɔ]


возило

forms:
vozilo (romanization)
возила (plural)

ipa: [ˈvɔziɫɔ]

вози

roman: vozi

возач

roman: vozač

parts: во зи ло


волт

forms:
volt (romanization)
волти (plural)

ipa: [vɔɫt]

волтажа

roman: voltaža

волтметар

roman: voltmetar


волшебничка

forms: volšebnička (romanization)

ipa: [vɔɫˈʃɛbnit͡ʃka]


вонбрачен

forms: vonbračen (romanization)

ipa: [ˈvɔmbrat͡ʃɛn]


вонземјанин

forms:
vonzemjanin (romanization)
вонземјани (plural)
вонземјанка (feminine)

ipa: [vɔnˈzɛmjanin]

вонземјански

roman: vonzemjanski

Марсовец

roman: Marsovec


восок

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *voskъ。

forms: vosok (romanization)


востание

forms: vostanie (romanization)

ipa: [vɔˈstani(j)ɛ]


војвода

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vojevoda。

forms:
vojvoda (romanization)
војводи (plural)

ipa: [ˈvɔjvɔda]


војводство

forms: vojvodstvo (romanization)

ipa: [ˈvɔjvɔtstvɔ]


војвотка

forms:
vojvotka (romanization)
војвотки (plural)

ipa: [ˈvɔjvɔtka]

војвода

roman: vojvoda


впечаток

forms: vpečatok (romanization)

ipa: [ˈfpɛt͡ʃatɔk]


врана

forms:
vrana (romanization)
врани (plural)


врба

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vьrba。

forms: vrba (romanization)

ipa: [ˈvr̩ba]


врв

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vьrxъ。

forms:
vrv (romanization)
врвови (plural)
врвче (diminutive)

ipa: [vr̩f]


врева

forms: vreva (romanization)

ipa: [ˈvrɛva]

џагор

roman: džagor

parts: вре ва


вредност

forms: vrednost (romanization)

ipa: [ˈvrɛdnɔst]


врел

forms:
vrel (romanization)
поврел (comparative)
најврел (superlative)

ipa: [vrɛɫ]


време-простор

forms: vreme-prostor (romanization)

ipa: [ˈvrɛmɛ ˈprɔstɔr]


вретено

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *verteno。

forms: vreteno (romanization)

ipa: [ˈvrɛtɛnɔ]

фурка

roman: furka


вреќа

forms:
vreḱa (romanization)
вреќи (plural)

ipa: [ˈvrɛca]


врколак

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vьlkolakъ。

forms: vrkolak (romanization)

ipa: [ˈvr̩kɔɫak]


врне

forms:
vrne (romanization)
заврне (perfective)

ipa: [ˈvr̩nɛ]


subay

etymology_texts:
一般認為派生自蒙古語族，參見蒙古語 сувай (suvaj，“不孕的，不育的”)。與吉爾吉斯語 субай (subay，“不育的動物”)、雅庫特語 субай (subay，“不育的動物，待宰的動物”)、察合臺語 [需要文字] (subay，“無負載的；輕騎兵”)同源。土耳其語方言中的“單身的”之義可能是借自阿塞拜疆語。=.
Doerfer 認為，本詞的前身在中亞突厥語族語言中的語義發展為：“不育的”→“單身的”→“輕騎兵”（沒有負載的），他認為土耳其語 subay (“軍官”)語義上是來自未成詞的“*輕騎兵軍官”。不過阿塞拜疆語和鄂圖曼土耳其語中都沒有“軍官”的意思。
土耳其語改革時期，subay (“軍官”)是代替鄂圖曼土耳其語ضابط (zâbit)，為對察合臺語 [需要文字] (subay)的誤讀，解讀成古突厥語 𐰾𐰇 (s²ü，“軍隊，槍兵”)
+ 古突厥語 𐰋𐰏 (b²g，“主”)。

glosses: 未婚者，單身漢 (多指男性)

text: Bütün subaylara qismət olsun.

translation: 祝福所有未婚者都能如願（結婚）。

forms:
subayı (definite accusative)
subaylar (plural)

ipa: [suˈbɑj]

parts: su bay


subay

text: subay kişi

translation: 單身男性

text: subay qız

translation: 單身女性


subay

etymology_texts:
可能源自對
察合臺語 [需要文字] (subay，“輕騎兵”)的誤讀，解讀成古突厥語 𐰾𐰇 (s²ü，“軍隊，槍兵”) + 古突厥語 𐰋𐰏 (b²g，“主”)，在土耳其語改革時期代替鄂圖曼土耳其語ضابط (zâbit)。參見阿塞拜疆語 subay。

forms:
subayı
subaylar (plural)


врста

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *vьrsta。

forms:
vrsta (romanization)
врсти (plural)

ipa: [ˈvr̩sta]


врши

forms:
vrši (romanization)
изврши (perfective)

ipa: [ˈvr̩ʃi]


вселена

etymology_texts: 来自古教會斯拉夫語 въселенаꙗ (vŭselenaja)

forms: vselena (romanization)

ipa: [ˈfsɛlɛna]

ipa: [fsɛˈlɛna]

вселенски

roman: vselenski

универзум

roman: univerzum

космос

roman: kosmos


вселенски брод

forms: vselenski brod (romanization)

ipa: [ˈfsɛlɛnski brɔt]


вујко

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ujь。

forms: vujko (romanization)

ipa: [ˈvujkɔ]


габа

forms:
gaba (romanization)
габи (plural)
габичка (diminutive)

ipa: [ˈɡaba]

печурка

roman: pečurka


subyekt

forms:
subyektni (definite accusative)
subyektlər (plural)


гавран

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gavornъ，来自*vornъ。

forms:
gavran (romanization)
гарван (alternative)

ipa: [ˈɡavran]


гадолиниум

forms: gadolinium (romanization)

ipa: [ɡadɔˈlini(j)um]


галаксија

forms: galaksija (romanization)

ipa: [ɡaˈɫaksi(j)a]


галерија

forms: galerija (romanization)

ipa: [ɡaˈlɛɾi(j)a]


гарантира

forms:
garantira (romanization)
загарантира (perfective)

ipa: [ɡaɾanˈtiɾa]


гасеница

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

forms: gasenica (romanization)

ipa: [ɡaˈsɛnit͡sa]


гастарбајтер

forms: gastarbajter (romanization)

ipa: [ɡastarˈbajtɛr]


гајда

forms: gajda (romanization)

ipa: [ˈɡajda]

гајдар

roman: gajdar

гајдаџија

roman: gajdadžija


гаќи

forms:
gaḱi (romanization)
гаќички (diminutive)

ipa: [ˈɡaci]


гаќички

glosses: гаќи (gaḱi) 的指小詞

forms: gaḱički (romanization)

ipa: [ˈɡacit͡ʃki]


гелендер

forms:
gelender (romanization)
гелендери (plural)


генерал

etymology_texts: 對照波蘭語 generał、俄語 генера́л (generál)、烏克蘭語 генера́л (henerál)。

text: Dambróuśki anaráł pólśki, wiélmi atwáżny i razúmny czaławiék.

translation: 東布羅夫斯基是一位波蘭將軍，非常勇敢和聰明。

ref: 1859，Vintsent Dunin-Martsinkyevich，「Tałkawáńnia Bylicy piérszaj [第一章译者注释]」，收錄於 Pan Tadeusz，Wilno：Drukarnia A. Syrkina，108頁：

text: In the mean time the day had dawned, and when the line of the French army was ready to receive its general, the rays of a brilliant sun were glancing along its glittering array.

translation: 过了一会儿，法国军队排好队准备迎接他们的将军，当蒙卡尔姆检阅部队时，灿烂的太阳的光芒照在士兵的武器上。

roman: Xutka francuzy vystrailisja, ryxtujučysja sustrecʹ hjenjerala, i kali Mankalʹm ahljadaŭ rady svajhó vójska, pramjenni jarkaha sónca bliščeli na zbrói jahó saldat.

ref: 1940 [1826]，James Fenimore Cooper，由 佚名，Апошні з магікан，Менск：ДВБ，The Last of the Mohicans 之翻譯，13頁：

forms:
anarał (alternative)
hanarał (alternative)
ганара́л (obsolete alternative)
генэра́л (alternative)
hienerał (Latin character alternative)
генера́л (canonical)
hjenjerál (romanization)
генера́ла (genitive)
генера́лы (nominative plural)
генера́лаў (genitive plural)

ipa: [ɣʲenʲeˈraɫ]

rhymes: -aɫ

parts: ге не рал


генерал

forms:
генера́л (canonical)
generál (romanization)

ipa: [ɡɛnɛˈraɫ]


генерал

etymology_texts: 借自俄語 генера́л (generál)，來自德語 General，來自拉丁語 generālis。

forms: general (romanization)


генерал

forms:
генера́л (canonical)
generál (romanization)
генера́ли (plural)


генерал

etymology_texts: 借自俄語 генера́л (generál)。

forms:
general (romanization)
ᠭᠧᠨᠧᠷᠠᠯ
генера́лъ (alternative)


генерал

text: Генера́л а́рмии

translation: 大將

roman: Generál ármii

text:
— Кто бы мог думать, ваше превосходительство, что человеческая пища, в первоначальном виде, летает, плавает и на деревьях растёт? — сказал один генерал.
— Да, — отвечал другой генерал, — признаться, и я до сих пор думал, что булки в том самом виде родятся, как их утром к кофею подают!

translation:
「人類的原形會飛、會游、會在樹上生長。誰能想到呢，閣下？」一位官員說。
「當然，」另一位官員重新說道：「我也必須承認，我曾經以為我們的早餐卷就像它們出現在餐桌上那樣來到這個世界上」。

roman:
— Kto by mog dumatʹ, vaše prevosxoditelʹstvo, što čelovečeskaja pišča, v pervonačalʹnom vide, letajet, plavajet i na derevʹjax rastjót? — skazal odin general.
— Da, — otvečal drugoj general, — priznatʹsja, i ja do six por dumal, što bulki v tom samom vide rodjatsja, kak ix utrom k kofeju podajut!

ref: 1869，Салтыков-Щедрин，Повесть о том, как один мужик двух генералов прокормил；English translation from How a Muzhik Fed Two Officials，New York：Modern Library，1925：

forms:
генера́л (canonical)
generál (romanization)
генера́ла (genitive)
генера́лы (nominative plural)
генера́лов (genitive plural)

ipa: [ɡʲɪnʲɪˈraɫ]

audio: Ru-генерал.ogg

գեներալ

roman: general


генерал

forms:
генѐра̄л (canonical)
genèrāl (romanization)
ген. (abbreviation alternative)

ipa: /ɡeněraːl/


генерал

etymology_texts: 繼承自古盧森尼亞語 генера́лъ (henerál)。借自德語 General，來自法語 général，來自拉丁語 generālis。

forms:
генера́л (canonical)
henerál (romanization)
генера́ла (genitive)
генера́ли (nominative plural)
генера́лів (genitive plural)

ipa: [ɦeneˈraɫ]

audio: Uk-генерал.ogg

генера́л-полко́вник

roman: henerál-polkóvnyk


генералисимус

forms: generalisimus (romanization)

ipa: [ɡɛnɛɾaˈlisimus]


географски

forms: geografski (romanization)

ipa: [ɡɛˈɔɡrafski]

ipa: [ɡɛɔˈɡrafski]


геологија

forms: geologija (romanization)

ipa: [ɡɛɔˈɫɔɡi(j)a]


геометрија

forms: geometrija (romanization)

ipa: [ɡɛɔˈmɛtri(j)a]


германиум

forms: germanium (romanization)

ipa: [ɡɛrˈmani(j)um]


германски

forms:
ге́рмански (canonical)
gérmanski (romanization)

ipa: [ˈɡɛrmanski]

ipa: [ɡɛrˈmanski]


германски овчар

forms: germanski ovčar (romanization)

ipa: [ˈɡɛrmanski ˈɔft͡ʃar]


главен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *golvьnъ。

forms:
glaven (romanization)
поглавен (comparative)
најглавен (superlative)

ipa: [ˈɡɫavɛn]


главен град

forms: glaven grad (romanization)

ipa: [ˈɡɫavɛn ˈɡrat]


главоболка

forms:
glavobolka (romanization)
главоболки (plural)

ipa: [ɡɫaˈvɔbɔɫka]


глад

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *goldъ.

forms:
гладъ (alternative)
glad (romanization)
гла́ден (relational adjective)

ipa: [ɡɫat]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-глад.wav


глад

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *goldъ。

forms:
glad (romanization)
гладен (relational adjective)
гладъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-глад.wav


глад

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 гладъ (gladŭ)，來自原始斯拉夫語 *goldъ。俄語 го́лод (gólod) 的同源對似詞，受到東斯拉夫語影響。

forms:
glad (romanization)
гла́да (genitive)
гла́ды (nominative plural)
гла́дов (genitive plural)


глад

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *goldъ。

forms:
гла̑д (canonical)
glȃd (romanization)

ipa: /ɡlâːd/


гладен

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *goldьnъ。

text: гла́дна ста́чка

translation: 絕食

roman: gládna stáčka

ipa: [ˈɡɫadɛn]

rhymes: -adɛn


гладен

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *goldьnъ。

forms:
gladen (romanization)
погладен (comparative)
најгладен (superlative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-гладен.wav


гласа

glosses:
глас (glas) 的屈折：
定指objective單數

glosses:
глас (glas) 的屈折：
count形式

forms: glasa (romanization)


гласа

forms:
glasa (romanization)
изгласа (perfective)

ipa: [ˈɡɫasa]


гласен

forms:
glasen (romanization)
погласен (comparative)
најгласен (superlative)

ipa: [ˈɡɫasɛn]


гледа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ględati。

forms:
gleda (romanization)
погледа (perfective)
види (perfective)

ipa: [ˈɡlɛda]


глоба

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *globa。

forms:
globa (romanization)
глоби (plural)


глобализација

forms: globalizacija (romanization)

ipa: [ɡɫɔbaliˈzat͡si(j)a]


глокеншпил

forms: glokenšpil (romanization)

ipa: [ˈɡɫɔkɛnʃpiɫ]


глув

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gluxъ。

forms:
gluv (romanization)
поглув (comparative)
најглув (superlative)

ipa: [ɡɫuf]


глуварче

forms:
gluvarče (romanization)
глуварчиња (plural)

ipa: [ˈɡɫuvart͡ʃɛ]


глувче

glosses: глушец (glušec) 的指小詞

forms:
gluvče (romanization)
глувчиња (plural)

ipa: [ˈɡɫuft͡ʃɛ]


глужд

glosses: 腳腕子，腿腕子，踝，腳踝

forms:
glužd (romanization)
глуждови (plural)

ipa: [ɡɫuʃt]


глуп

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *glupъ。

forms:
glup (romanization)
поглуп (comparative)
најглуп (superlative)

ipa: [ɡɫup]


гние

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gňiti。

forms:
gnie (romanization)
изгние (perfective)

ipa: [ˈɡni(j)ɛ]


гнил

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gňilъ。

forms:
gnil (romanization)
погнил (comparative)
најгнил (superlative)


гној

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gnojь。

forms:
gnoj (romanization)
гноеви (plural)

ipa: [ɡnɔj]


говорник

forms: govornik (romanization)

ipa: [ˈɡɔvɔrnik]


годишник

forms: godišnik (romanization)

ipa: [ˈɡɔdiʃnik]


годишнина

forms:
godišnina (romanization)
годишнини (plural)

ipa: [ɡɔˈdiʃnina]


годишно време

forms: godišno vreme (romanization)

ipa: [ˈɡɔdiʃnɔ ˈvrɛmɛ]


голем

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *golěmъ。

forms:
golem (romanization)
поголем (comparative)
најголем (superlative)

ipa: [ˈɡɔlɛm]


големина

forms: golemina (romanization)

ipa: [ɡɔˈlɛmina]


голич

glosses: 鼻涕蟲，蛞蝓，蜒蚰，水蜒蚰

forms:
golič (romanization)
голичи (plural)

ipa: [ˈɡɔlit͡ʃ]


голосеменик

forms: golosemenik (romanization)

ipa: [ɡɔɫɔˈsɛmɛnik]


голф

forms: golf (romanization)

ipa: [ɡɔɫf]

голфер

roman: golfer

голферка

roman: golferka

голферски

roman: golferski


гони

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gonìti。

forms:
goni (romanization)
изгони (perfective)

ipa: [ˈɡɔni]


гони

glosses: гнать (gnatʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
гони́ (canonical)
goní (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲi]


гони

glosses: гін (hin) 的主格複數

forms:
го́ни (canonical)
hóny (romanization)

ipa: [ˈɦɔne]


гони

forms:
го́ни (canonical)
hóny (romanization)
го́нів (genitive)


гони

glosses: 古代乌克兰民间测量单位，在60至120俄丈之间（约100至200米）

forms:
го́ни (canonical)
hóny (romanization)
го́нів (genitive)
гін (genitive)


горд

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *gъrdъ。

forms:
gord (romanization)
погорд (comparative)
најгорд (superlative)

ipa: [ɡɔrt]


горделивост

forms: gordelivost (romanization)

ipa: [ɡɔrˈdɛlivɔst]


гори

glosses: гора́ (gorá) 的不定複數

forms:
гори́ (canonical)
gorí (romanization)


гори

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gorěti.

forms:
gori (romanization)
изгори (perfective)

ipa: [ˈɡɔɾi]


гори

glosses: гора (gora) 的不定複數

forms: gori (romanization)


гори

glosses: горе́ть (gorétʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

ipa: [ɡɐˈrʲi]


гори

glosses: за̏о (“更差的”)的比較級

forms:
го̏рӣ (canonical)
gȍrī (romanization)

ipa: /ɡôriː/


гори

glosses: го̀рети 的第二人稱單數命令式

glosses: го̀рети 的第三人稱單數非完整體


гори

glosses: гора́ (horá) 的屬格單數

forms:
гори́ (canonical)
horý (romanization)

ipa: [ɦɔˈrɪ]

ipa: [ˈɦɔre]


гори

glosses: гора́ (horá) 的主格/賓格/呼格複數

forms:
го́ри (canonical)
hóry (romanization)


гори

glosses: горі́ти 非完 (horíty) 的第二人稱單數命令式


sucuk

glosses: su 的指小詞 （並無使用）

ipa: [suˈdʒuk]

parts: su cuk


sucuk

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 صوجوق (sucuk)，源自波斯語 زیجک (zijak)。

forms:
sucuğu
sucuklar (plural)


sudbina

forms:
sȕdbina (canonical)
су̏дбина

ipa: /sûdbina/

parts: sud bi na


suegra

etymology_texts: 源自通俗拉丁語 *socra，源自拉丁語 socrus (“岳母，婆婆”)。

text: La mi suegra ye la mairi'l mio maríu

translation: 婆婆是我丈夫的母親

forms: suegres (plural)


suegra

etymology_texts: 源自通俗拉丁語 *socra，源自拉丁語 socrus (“岳母，婆婆”)，源自原始印歐語 *sweḱrúh₂，參見德語 Schwieger/schwieger-。

forms:
suegras (plural)
suegro (masculine)
suegros (masculine plural)

ipa: /ˈsweɡɾa/

rhymes: -eɡɾa


suegru

etymology_texts: 源自拉丁語 socrum，源自socer, socerum，源自原始印歐語 *swéḱuros。

forms: suegros (plural)


untalkative

glosses: 不願意談話；沉默寡言；拒絕說話

forms:
more untalkative (comparative)
most untalkative (superlative)


title: 强者

redirect: 強者


suelo

etymology_texts: 源自中世紀西班牙語 suelo，源自拉丁語 solum (“地，土，壤”)。

forms: suelos (plural)

piso

sense: 地，地板


suelo

etymology_texts: 源自中世紀西班牙語 suelo，源自拉丁語 solum (“地，土，壤”)。

glosses: solar 的第一人稱單數現在時直陳式


suelo

glosses: soler 的第一人稱單數現在時直陳式：“我經常”

text: Suelo venir a las cinco

translation: 我經常五點鐘來。


きょうしゃ

glosses: （以下詞條尚未創建：狂者、怯者、俠者、狭斜、驕奢。）

forms: kyōsha (romanization)


sueño

glosses: soñar 的第一人稱單數現在時直陳式


sueño

etymology_texts: 源自中世紀西班牙語 suenno，源自拉丁語 somnus (“睡眠”)，源自原始印歐語 *swépnos。對比葡萄牙語 sono、意大利語 sonno (“睡眠”)。

text: Tengo mucho sueño.

translation: 我很困。

forms: sueños (plural)

ipa: /ˈsweɲo/

rhymes: -eɲo


sueño

etymology_texts: 源自中世紀西班牙語 suenno，源自拉丁語 somnium (“夢”)，派生自somnus (“睡眠”)（同詞源1）。對比葡萄牙語 sonho、意大利語 sogno (“夢”)。

text: Realicé mi sueño.

translation: 我已經實現了夢想。

text: Dónde Están Mis Sueños

translation: 我的夢在何方


sueño

glosses: soñar 的第一人稱單數現在時直陳式


dormido

glosses: dormir 的陽性單數過去分詞

forms:
dormida (feminine)
dormidos (masculine plural)
dormidas (feminine plural)


dormido

ipa: /doɾˈmido/

rhymes: -ido


dormido

glosses: dormir 的陽性單數過去時分詞


somnoliento

etymology_texts: 借自拉丁語 somnolentus。西班牙語 soñoliento 的同源對似詞。與英語 somnolent同源。

forms:
somnolienta (feminine)
somnolientos (masculine plural)
somnolientas (feminine plural)

ipa: /somnoˈljento/

rhymes: -ento

soñoliento

sense: 困倦的，昏昏欲睡的

somnífero

sense: 催眠的


somnolent

etymology_texts: 最早見於1615年。借自法語 somnolent，源自古法語 sompnolent，源自拉丁語 somnolentus，源自somnus (“睡眠”)，源自原始印歐語 *swépnos、*supnós (“夢”)，派生自*swep-。

text: […]; and in chronicling the passing parade of Harry's life, the books have also created a Kodachrome-sharp picture of American life - the psychic ups and downs, enthusiasms and reversals experienced by this nation as it moved from the somnolent 50's through the upheavals of the 60's and 70's into the uncertainties of the 80's.

ref: 1990年 9月25日，Michiko Kakutani，「Just 30 Years Later, Updike Has a Quartet」，收錄於 The New York Times，→ISSN：

forms:
more somnolent (comparative)
most somnolent (superlative)

ipa: /ˈsɒmnələnt/

ipa: /ˈsɑːmnələnt/


somnolent

forms: somnolents (masculine feminine plural)


somnolent

forms:
somnolente (feminine)
somnolents (masculine plural)
somnolentes (feminine plural)


somnolent

glosses: somnoler 的第三人稱複數現在時直陳式

glosses: somnoler 的第三人稱複數現在時虛擬式


somnolent

forms:
somnolentă (feminine singular)
somnolenți (masculine plural)
somnolente


somni

etymology_texts: 借自拉丁語 somnium。對比古加泰羅尼亞語suny。參見son (“睡眠”)。

forms: somnis (plural)


適者

glosses: 面對環境或工作方面都得心應手的人；在環境下競爭存活下來的生物

text: 但這孩子卻也有可敬的地方：他的從容，他的沉默，他的獨斷獨行，他的一去不回頭，都是力的表現，都是強者適者的表現。決不婆婆媽媽的，決不粘粘搭搭的，一針見血，一刀兩斷，這正是白種人之所以為白種人。

roman: Dàn zhè háizi què yě yǒu kějìng de dìfang: tā de cóngróng, tā de chénmò, tā de dúduàndúxíng, tā de yī qù bù huítóu, dōu shì lì de biǎoxiàn, dōu shì qiángzhě shìzhě de biǎoxiàn. Juébù pópomāma de, juébù niánniándādā de, yīzhēnjiànxiě, yīdāoliǎngduàn, zhè zhèngshì báizhǒngrén zhī suǒ yǐ wéi báizhǒngrén.

ref: 朱自清《白種人——上帝的驕子》

text: 但这孩子却也有可敬的地方：他的从容，他的沉默，他的独断独行，他的一去不回头，都是力的表现，都是强者适者的表现。决不婆婆妈妈的，决不粘粘搭搭的，一针见血，一刀两断，这正是白种人之所以为白种人。

ref: 朱自清《白種人——上帝的驕子》

forms: 适者 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shìzhě

zh_pron: ㄕˋ ㄓㄜˇ

zh_pron: sik¹ ze²

zh_pron: shìhjhě

zh_pron: shr̀-jě

zh_pron: shyhjee

zh_pron: шичжэ

roman: šičžɛ

ipa: /ʂʐ̩⁵¹ ʈ͡ʂɤ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: sīk jé

zh_pron: sik⁷ dze²

zh_pron: xig¹ zé²

ipa: /sɪk̚⁵ t͡sɛː³⁵/

適者生存

roman: shìzhě shēngcún


適者

glosses: 面對環境或工作方面都得心應手的人；在環境下競爭存活下來的生物

forms:
適者 (alternative kanji)
適者 (canonical)
tekisha (romanization)

other: てきしゃ

roman: [téꜜkìshà]

ipa: [te̞kʲiɕa̠]

適者生存

roman: tekishaseizon

ruby: 適 てき

ruby: 者 しゃ

ruby: 生 せい

ruby: 存 ぞん


適者

forms:
jeokja (romanization)
적자 (hangeul)


title: 适者生存

redirect: 適者生存


somnoler

audio: LL-Q150 (fra)-Fhala.K-somnoler.wav


somnus

etymology_texts: 源自原始意大利語 *swepnos，源自原始印歐語 *swépnos，源自詞根*swep- (“睡眠”)（對比立陶宛語 sãpnas）。

text: per somnum/somnos

translation: 睡著的

text: in somnis/somno

forms: somnī (genitive)

mors

sense: 死亡


sonnu

etymology_texts: 源自拉丁語 somnus (“睡”)。

ipa: /ˈsɔnːu/

parts: son nu


suhkur

pos_title: 名词

etymology_texts: 源自德語 Zucker。发音可能受俄语сахар (saxar)的影响。

forms:
suhkru (genitive)
suhkrut (partitive)

parts: suh kur


suid

glosses: 豬科（Suidae）動物

forms: suids (plural)


suie

etymology_texts: 源自中古法語 suye，源自古法語 suie，源自高盧-拉丁語*sūdia。對比古愛爾蘭語 suide。

forms: suies (plural)

ipa: /sɥi/

rhymes: -ɥi


suiti

forms:
suitini (definite accusative)
suitləri (plural)


黙然

pos_title: 形容動詞

forms:
默然 (alternative kanji)
黙然 (canonical)
mokuzen (romanization)
黙然とした (attributive)
黙然たる (attributive)
黙然と (continuative)
黙然として (continuative)
黙然たら (stem)
黙然と (stem)
黙然たり (stem)
黙然たり (stem)
黙然たる (stem)
黙然たれ (stem)
黙然たれ (stem)
黙然たらず
黙然たれど
黙然たれば
黙然たらば
黙然たりき
黙然たりけり
黙然と

other: もくぜん

roman: [mòkúzéń]

ipa: [mo̞kɯ̟zẽ̞ɴ]


suits

glosses: suit的第三人稱單數簡單現在時直陳式

ipa: /suːts/

ipa: /sjuːts/


suits

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *suiccu。與沃特語 suisu、芬蘭語 suitsuke (“香”)、suitsu (“煙”)、卡累利阿語 šuittša (“霧”)、佛羅語 tsuits同源。

text: Kõik oli maast laeni paksu suitsu täis.

translation: 從底到頂都是濃煙。

text: 1816. aasta revisjonis oli Kikepera külas juba neli suitsu.

translation: 在1816年的統計中，Kikepera 村已經有了四戶人家。

forms:
suitsu (genitive)
suitsu (partitive)

ipa: /ˈsui̯ts/

ipa: [ˈsui̯ts]

toss

sense: 煙

talu

sense: 戶

sigaret

sense: 香煙


sukker

etymology_texts: 源自中古低地德語 sucker，源自意大利語 zucchero，源自阿拉伯語 سُكَّر (sukkar)，源自波斯語 شکر (shekar)，源自梵語 शर्करा (śarkarā，“糖碎 ← 砂礫”)。

forms:
sukkeret
sukkere (indefinite plural)

ipa: /ˈsokər/

ipa: [ˈsɔ̝ɡ̊ɐ]

ipa: [ˈsɔ̽kɒ̽]


sukker

etymology_texts: 參見sukke (“歎氣”)。


sukker

etymology_texts: 源自德語 Zucker，源自意大利語 zucchero，源自阿拉伯語 سُكَّر (sukkar)，源自波斯語 شکر (šakar)，源自梵語 शर्करा (śarkarā，“糖碎 ← 砂礫”)。


sukker

etymology_texts: 源自中古低地德語 sucker、意大利語 zucchero。

forms:
sukkeret (definite singular)
sukker (indefinite plural)
sukkere (indefinite plural)
sukkera (definite plural)
sukkerne (definite plural)


sukker

etymology_texts: 源自中古低地德語 sucker、意大利語 zucchero。

forms:
sukkeret (definite singular)
sukker (indefinite plural)
sukkera (definite plural)


sukur

etymology_texts: 源自丹麥語 sukker，源自中古低地德語 sucker，源自意大利語 zucchero，源自阿拉伯語 سُكَّر (sukkar)，源自波斯語 شکر (shekar)，源自梵語 शर्करा (śarkarā，“糖碎 ← 砂礫”)。

forms: sukurs

ipa: /ˈsuːkʊɹ/


sulamak

text: Bahçeyi sulamak çok keyifli.

translation: 給花園澆水是很快樂的一件事。

forms: sular (third-person singular present)

ipa: [sʋɫɑˈmɑk]


sulh

etymology_texts: 源自原始日耳曼語 *sulhs (“犁”)，源自原始印歐語 *selk- (“拖，犁”)。與拉丁語 sulcus同源。

forms: suluh (alternative)

ipa: /sulx/

ipa: [suɫx]


sulh

etymology_texts: 源自阿拉伯語 صُلْح (ṣulḥ)。

forms:
sulhu
sulhlar (plural)


目定口呆

pos_title: 成語

glosses: 受驚嚇以致神情呆滯的樣子

zh_pron: mùdìngkǒudāi

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄉㄧㄥˋ ㄎㄡˇ ㄉㄞ

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄉㄧㄥˋ ㄎㄡˇ ㄉㄞ

zh_pron: mùdìngkǒudai

zh_pron: mù-dìng-kǒu-dāi

zh_pron: muhdinqkooudai

zh_pron: мудинкоудай

roman: mudinkoudaj

ipa: /mu⁵¹⁻⁵³ tiŋ⁵¹ kʰoʊ̯²¹⁴⁻²¹ taɪ̯⁵⁵/

目瞪口呆

roman: mùdèngkǒudāi

目睜口呆

roman: mùzhēngkǒudāi


かんもく

glosses: （以下詞條尚未創建：完黙、関目。）

forms: kanmoku (romanization)


かんもく

forms:
かんもくする (canonical)
kanmoku suru (romanization)
かんもくし (continuative)
かんもくした (past)


緘黙

forms:
緘默 (alternative kanji)
緘黙 (canonical)
kanmoku (romanization)

other: かんもく

roman: [kàńmókú]

ipa: [kã̠mːo̞kɯ̟]

緘黙症

roman: kanmokushō

sense: 選擇性緘默症

ruby: 緘黙症 かんもくしょう


緘黙

forms:
緘默 (alternative kanji)
緘黙する (canonical)
kanmoku suru (romanization)
緘黙し (continuative)
緘黙した (past)
緘黙し (imperfective)
緘黙し (continuative)
緘黙する (terminal)
緘黙する (attributive)
緘黙すれ (hypothetical)
緘黙せよ (imperative)
緘黙しろ (imperative)
緘黙される
緘黙させる (causative)
緘黙さす (causative)
緘黙できる
緘黙しよう
緘黙しない
緘黙せず
緘黙します (formal)
緘黙した
緘黙して
緘黙すれば

ipa: [kã̠mːo̞kɯ̟]


緘默權

glosses: 指犯罪嫌疑人或是被告在接受偵訊或是在法庭審問時，有拒答問題或保持沉默的權利。

forms: 缄默权 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jiānmòquán

zh_pron: ㄐㄧㄢ ㄇㄛˋ ㄑㄩㄢˊ

zh_pron: gaam¹ mak⁶ kyun⁴

zh_pron: ㄐㄧㄢ ㄇㄛˋ ㄑㄩㄢˊ

zh_pron: jianmòcyuán

zh_pron: jyān-mwò-chywán

zh_pron: jianmohchyuan

zh_pron: цзяньмоцюань

roman: czjanʹmocjuanʹ

ipa: /t͡ɕi̯ɛn⁵⁵ mu̯ɔ⁵¹ t͡ɕʰy̯ɛn³⁵/

zh_pron: gāam mahk kyùhn

zh_pron: gaam¹ mak⁹ kyn⁴

zh_pron: gam¹ meg⁶ kün⁴

ipa: /kaːm⁵⁵ mɐk̚² kʰyːn²¹/


緘默症

glosses: 一種心理障碍，患者的語言能力正常，但在特定的環境下無法說話。

forms: 缄默症 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jiānmòzhèng

zh_pron: ㄐㄧㄢ ㄇㄛˋ ㄓㄥˋ

zh_pron: jianmòjhèng

zh_pron: jyān-mwò-jèng

zh_pron: jianmohjenq

zh_pron: цзяньмочжэн

roman: czjanʹmočžɛn

ipa: /t͡ɕi̯ɛn⁵⁵ mu̯ɔ⁵¹⁻⁵³ ʈ͡ʂɤŋ⁵¹/

немота

sense: 心理障礙

緘黙症

roman: かんもくしょう, kanmokushō

無言症

roman: むごんしょう, mugonshō


緘默症

forms:
緘默症 (canonical)
kanmokushō (romanization)
かんもくしやう (archaic)


緘默症

forms:
hammukjeung (romanization)
함묵증 (hangeul)


緘黙症

forms:
緘默症 (alternative kanji)
緘黙症 (canonical)
kanmokushō (romanization)
かんもくしやう (archaic)

other: かんもくしょー

roman: [kàńmókúshóó]

ipa: [kã̠mːo̞kɯ̟ɕo̞ː]

無言症

roman: mugonshō

ruby: 無言症 むごんしょう


無言症

forms:
無言症 (canonical)
mugonshō (romanization)
むごんしやう (archaic)

other: むごんしょー

roman: [mùgóńshóó]

ipa: [mɯ̟ɡõ̞ɰ̃ɕo̞ː]


無言症

forms:
mueonjeung (romanization)
무언증 (hangeul)


mutisme

forms: mutismes (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-mutisme.wav

homophone: mutismes

parts: mu tisme


silence is golden

pos: proverb

pos_title: 諺語

glosses: 沉默是金： 保持沉默是一種美德。

text: "I adore good music, I hate bad, and I despise mediocre. Silence is golden, indeed, compared with poor music."

ref: 1877, Charles Reade, The Woman Hater, ch. 21:

glosses: 沉默是金： 保持沉默通常是最好的選擇。

text: But I have spoken long enough. There are times when silence is golden, and one of those times is at hand.

ref: 1897, Horatio Alger, Walter Sherwood's Probation, ch. 2:


悶不吭聲

forms: 闷不吭声 (Simplified-Chinese)

zh_pron: mēnbùkēngshēng

zh_pron: ㄇㄣ ㄅㄨˋ ㄎㄥ ㄕㄥ

zh_pron: ㄇㄣ ㄅㄨˋ ㄎㄥ ㄕㄥ

zh_pron: menbùkengsheng

zh_pron: mēn-bù-kēng-shēng

zh_pron: mhenbukengsheng

zh_pron: мэньбукэншэн

roman: mɛnʹbukɛnšɛn

ipa: /mən⁵⁵ pu⁵¹ kʰɤŋ⁵⁵ ʂɤŋ⁵⁵/

默不作聲

roman: mòbùzuòshēng


title: 哑口无言

redirect: 啞口無言


sulu

forms:
daha sulu (comparative)
ən sulu (superlative)


sulu

etymology_texts: svòlu的元音變化，源自古諾爾斯語 svǫlu，svala的斜格單數，源自原始日耳曼語 *swalwǭ。

glosses: svale (“燕子”)的另一種寫法

forms:
sulua (definite singular)
suluer (indefinite plural)
suluene (definite plural)


默默無聲

forms: 默默无声 (Simplified-Chinese)

zh_pron: mòmòwúshēng

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄇㄛˋ ㄨˊ ㄕㄥ

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄇㄛˋ ㄨˊ ㄕㄥ

zh_pron: mòmòwúsheng

zh_pron: mwò-mwò-wú-shēng

zh_pron: mohmohwusheng

zh_pron: момо’ушэн

roman: momo’ušɛn

ipa: /mu̯ɔ⁵¹⁻⁵³ mu̯ɔ⁵¹ u³⁵ ʂɤŋ⁵⁵/

默默無言

roman: mòmòwúyán

默默無語

roman: mòmòwúyǔ

三緘其口

roman: sānjiānqíkǒu

喋喋不休

roman: diédiébùxiū

滔滔不絕

roman: tāotāobùjué


title: 三缄其口

redirect: 三緘其口


sulg

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *sulka，可能源自原始烏拉爾語 *tulka。與芬蘭語 sulka、匈牙利語 toll等同源。

forms:
sule (genitive)
sulge (partitive)

ipa: /ˈsulʲɡ̊/

ipa: [ˈsulʲɡ̊]


sulg

etymology_texts: 派生自sulgema (“關”)。與芬蘭語 sulku同源。

forms:
sulu (genitive)
sulgu (partitive)

ipa: /ˈsulɡ̊/

ipa: [ˈsulɡ̊]


sulg

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *sulka。


sulg

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *sulka。


默默無語

forms: 默默无语 (Simplified-Chinese)

zh_pron: mòmòwúyǔ

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄇㄛˋ ㄨˊ ㄩˇ

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄇㄛˋ ㄨˊ ㄩˇ

zh_pron: mwò-mwò-wú-yǔ

zh_pron: mohmohwuyeu

zh_pron: момо’уюй

roman: momo’ujuj

ipa: /mu̯ɔ⁵¹⁻⁵³ mu̯ɔ⁵¹ u³⁵ y²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

默默無聲

roman: mòmòwúshēng


title: 张口结舌

redirect: 張口結舌


sult

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sultr。

forms: sulten


sult

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sultr。


sult

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 sultr。

forms: sulten (definite singular)


sult

glosses: sultr 陽 的不定賓格單數


sult

etymology_texts: 類似愛爾蘭語 saill。

forms: suilt (genitive singular)


solitarius

pos_title: 形容词

etymology_texts: 源自solitas (“独处，孤独”)，源自solus (“单独的”); solit + -ārius。

forms:
sōlitārius (canonical)
sōlitāria (feminine)
sōlitārium (neuter)
magis sōlitārius (comparative)
maximē sōlitārius (superlative)

raw_tags: ；第一/第二類變格形容詞


sumak

forms:
sȕmah (alternative)
sȕmak (canonical)
су̏мак
somak (alternative)

rȗj

sense: 漆樹


sumak

etymology_texts: 源自阿拉伯語 سُمَّاق (summāq)。

forms:
sumağı
sumaklar (plural)


yys

glosses: is (“冰”)的另一種寫法


sumah

forms:
sȕmak (alternative)
sȕmah (canonical)
су̏мах


yysyqs

glosses: 有一說一確實／有一说一确实 (yǒu yī shuō yī quèshí) 之首字母縮略詞

zh_pron: yǒu yī shuō yī quèshí

zh_pron: ㄧㄡˇ ㄧ ㄕㄨㄛ ㄧ ㄑㄩㄝˋ ㄕˊ

zh_pron: ㄧㄡˇ ㄧ ㄕㄨㄛ ㄧ ㄑㄩㄝˋ ㄕˊ

zh_pron: yǒu yi shuo yi cyuèshíh

zh_pron: yu³ i¹ shuo¹ i¹ chʻüeh⁴-shih²

zh_pron: yǒu yī shwō yī chywè-shŕ

zh_pron: yeou i shuo i chiuehshyr

zh_pron: ю и шо и цюэши

roman: ju i šo i cjueši

ipa: /joʊ̯²¹⁴⁻²¹ i⁵⁵ ʂu̯ɔ⁵⁵ i⁵⁵ t͡ɕʰy̯ɛ⁵¹ ʂʐ̩³⁵/


sumaq

etymology_texts: 源自阿拉伯語 سُمَّاق (summāq)。

forms:
sumağı (definite accusative)
sumaqlar (plural)


Versailles

etymology_texts: 借自法語 Versailles，來自未知的拉丁語源頭（参见下方法语词条），可能源自原始印歐語 *wértti (“轉圈”)。

glosses: 凡爾賽（位於法國的市政府）

glosses: 凡尔赛条约（1919年）

ipa: /vɛəˈsaɪ/

ipa: /vɚˈsaɪ/

ipa: /vɚˈzaɪ/

rhymes: -aɪ

word: dictate of Versailles / Dictate of Versailles

sense: 凡尔赛条约（1919年）


Versailles

etymology_texts: 來自1970年代越南裔美國人以他們最初定居的凡爾賽軍備公寓命名了該公寓。

glosses: 位於美國路易斯安那新奧爾良的鄰里社區

ipa: /vəɹˈsaɪ/


Versailles

etymology_texts: 不確定，但可能來自拉丁語 versus (“坡”)或versor (“居住”)，兩者皆源自原始印歐語 *wértti (“轉圈”)。

glosses: 凡爾賽（位於法國的市政府）

audio: LL-Q150 (fra)-Jules78120-Versailles.wav

rhymes: -aj

rhymes: -ɑj

château de Versailles

sense: 凡尔赛宫


Versailles

glosses: 凡爾賽（位於法國的市政府）

glosses: Diktat von Versailles之簡寫；Versailler Diktat、Versailler Vertrag (“凡尔赛条约”)

forms:
Versailles' (genitive)
Versailles (genitive)

ipa: /vɛrˈsaɪ̯/

ipa: [vɛʁˈsaɪ̯]

ipa: [vɛɐ̯-]

ipa: /vɛrˈzaɪ̯/


喙窒舌

forms: 嘴窒舌 (alternative)

zh_pron: chhùi-that-chi̍h

zh_pron: tshuì-that-tsi̍h

zh_pron: zhuie'tatcih

ipa: /t͡sʰu̯i⁴¹⁻⁵⁵⁴ tʰat̚⁵⁻²⁴ t͡siʔ²⁴/

ipa: /t͡sʰu̯i²¹⁻⁵³ tʰat̚³²⁻⁵ t͡siʔ¹²¹/

ipa: /t͡sʰu̯i²¹⁻⁵³ tʰat̚³²⁻⁴ t͡siʔ⁴/

張口結舌

roman: zhāngkǒujiéshé


title: 瞠目结舌

redirect: 瞠目結舌


sunnuntai

etymology_texts: 借自古諾爾斯語 sunnudagr（對比瑞典語 söndag），源自原始西日耳曼語 *sunnōn dag。


title: 理屈词穷

redirect: 理屈詞窮


sunnudagr

etymology_texts: 借自原始西日耳曼語 *sunnōn dag、仿譯自拉丁語 dies Solis。對照古撒克遜語 sunnundag、古高地德語 sunnuntag、古弗里斯蘭語 sunnandei、古英語 sunnandæg。

forms: sunundægi (alternative)


sunnandæg

etymology_texts: 源自原始西日耳曼語 *sunnōn dag，仿譯自拉丁語 dies Solis。與古弗里斯蘭語 sunnandei、古撒克遜語 sunnundag、古高地德語 sunnuntag、古諾爾斯語 sunnudagr同源。等同於sunnan (“太陽的”) + dæġ (“日，天”)。

forms: sunnandæġ (canonical)

sunnanmorgen

sense: 星期日早上

sunnanniht

sense: 星期六晚上

sunnanǣfen

sense: 星期六傍晚


詞窮理屈

glosses: 理屈詞窮／理屈词穷 (lǐqūcíqióng)之同義詞

forms: 词穷理屈 (Simplified-Chinese)

zh_pron: cíqiónglǐqū

zh_pron: ㄘˊ ㄑㄩㄥˊ ㄌㄧˇ ㄑㄩ

zh_pron: ci⁴ kung⁴ lei⁵ wat¹

zh_pron: ㄘˊ ㄑㄩㄥˊ ㄌㄧˇ ㄑㄩ

zh_pron: cíhcyónglǐcyu

zh_pron: tsź-chyúng-lǐ-chyū

zh_pron: tsyrchyongliichiu

zh_pron: цыцюнлицюй

roman: cycjunlicjuj

ipa: /t͡sʰz̩³⁵ t͡ɕʰi̯ʊŋ³⁵ li²¹⁴⁻²¹ t͡ɕʰy⁵⁵/

zh_pron: chìh kùhng léih wāt

zh_pron: tsi⁴ kung⁴ lei⁵ wat⁷

zh_pron: qi⁴ kung⁴ léi⁵ wed¹

ipa: /t͡sʰiː²¹ kʰʊŋ²¹ lei̯¹³ wɐt̚⁵/


title: 理直气壮

redirect: 理直氣壯


sunnuntag

etymology_texts: 源自原始西日耳曼語 *sunnōn dag，仿譯自拉丁語 diēs Sōlis。

forms: sunnūntag (canonical)

sunnentac

זונטיק

roman: zuntik


Sonndeg

etymology_texts: 源自古高地德語 sunnuntag，源自原始西日耳曼語 *sunnōn dag，仿譯自拉丁語 dies solis。對比德語 Sonntag、荷蘭語 zondag、英語 Sunday、冰島語 sunnudagur。

forms: Sonndeger (plural)

ipa: /ˈzondeχ/

ipa: [ˈzondəɕ]


yygq

pos_title: 俗語

glosses: 陰陽怪氣／阴阳怪气 (yīnyángguàiqì) 之首字母縮略詞

text: 又到了我最喜歡的yygq環節，貢子哥重拳出擊了

roman: yòu dào le wǒ zuì xǐhuān de yygq huánjié, Gòngzǐ Gē zhòngquánchūjī le

ref: 2020年九月，霍文博，《“热门·电竞”微博语篇研究》，長春，吉林大學，第 80 頁

text: 又到了我最喜欢的yygq环节，贡子哥重拳出击了

zh_pron: yīnyángguàiqì

zh_pron: ㄧㄣ ㄧㄤˊ ㄍㄨㄞˋ ㄑㄧˋ

zh_pron: ㄧㄣ ㄧㄤˊ ㄍㄨㄞˋ ㄑㄧˋ

zh_pron: yinyángguàicì

zh_pron: yīn-yáng-gwài-chì

zh_pron: inyangguaychih

zh_pron: иньянгуайци

roman: inʹjanguajci

ipa: /in⁵⁵ jɑŋ³⁵ ku̯aɪ̯⁵¹⁻⁵³ t͡ɕʰi⁵¹/


-yyni

pos: suffix

pos_title: 後綴

glosses: 表示三鍵的存在，相當於英語的 -yne


yksitoista

pos: num

pos_title: 數詞

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *ükci toicta kümmentä。等同於yksi + -toista。


yksitoista

etymology_texts: 源自原始芬蘭語 *ükci toicta kümmentä。與芬蘭語 yksitoista、愛沙尼亞語 üksteist等同源。

ipa: /ˈyksiˌtoi̯stɑ/


title: 口若悬河

redirect: 口若懸河


not have a leg to stand on

text: ‘You see?’ said Mrs Gowan, turning the palms of her hands towards Mr Meagles, as if she were Justice herself, representing to him that he had better confess, for he had not a leg to stand on.

ref: 1857，Charles Dickens，第8章，收錄於 Little Dorrit，第2卷：

text: "But Mr. Elwell's lawyers apparently did not take your view, since I suppose the suit was withdrawn by their advice." "Oh, yes, they knew he hadn't a leg to stand on."

ref: 1910，Edith Wharton，「Afterward」，收錄於 Tales of Men and Ghosts：

text: If his word and image are consistently proven to be false, he doesn't have a leg to stand on.

ref: 2003 October 3, Charlie LeDuff and Dean E. Murphy, “The California Recall: Sexual Accusations Prompt an Apology By Schwarzenegger”, in New York Times:

audio: En-au-not have a leg to stand on.ogg

ogg_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/En-au-not have a leg to stand on.ogg

notes:
一般多用否定形式，但也有極少數用肯定形式的：1910，Gilbert Keith Chesterton，第17章，收錄於 What's Wrong With The World：
It is only with great difficulty that a modem scientific sociologist can be got to see that any old method has a leg to stand on.
（請為本引文添加中文翻譯） 1998 December 7, Jane Gross, “Suit Says Employer's Refusal to Pay Is Form of Bias”, in New York Times, retrieved 18 Jun 2014:
"Now we have a leg to stand on," said Mark G. Sokoloff, one of Ms. Saks' lawyers.
（請為本引文添加中文翻譯）


sunmak

etymology_texts:
源自鄂圖曼土耳其語 صونمق (sunmak，“展示”)，源自古安納托利亞土耳其語 [需要文字] (sun-，“交，展示”)，源自原始突厥語 *sūn- (“拉，伸”)。 與原始蒙古語 *sunu- (“拉，伸”)（參見蒙古語 сунах (sunax，“拉，伸”)）、原始通古斯語 *sūn- (“拉，伸”)（參見鄂溫克語 сӯн (sūn，“拉，伸”)）同源，可能有同一來源或發生過接觸。
同源詞
古回鶻語 [需要文字] (sun-，“拉，伸”)、喀喇汗語 [需要文字] (sunmāk，“交”)、南阿爾泰語 сунар (sunar，“拉，伸”)、巴什基爾語 һоноу (honou，“伸，展”)、哈薩克語 ұсыну (ūsynu，“伸，交，展示”)、哈卡斯語 сунарға (sunarğa，“拉，伸”)、吉爾吉斯語 сунуу (sunuu，“拉，伸，交”)、圖瓦語 сунар (sunar，“拉，伸，交，展示”)、維吾爾語 سۇنماق (sunmaq，“伸，交，給，展示”)、雅庫特語 уун (uun，“拉，伸，給”)

forms: sunar (third-person singular present)


speechlessness

text: 'No - rather not, my dear? Well, another night,' he said, hastily translating her speechlessness.

ref: 1907, Barbara Baynton, edited by Sally Krimmer and Alan Lawson, Human Toll (Portable Australian Authors: Barbara Baynton), St Lucia: University of Queensland Press, published 1980, page 233:

text: It was her virtue to be tall, pale, characterless and effaced by partial speechlessness.

ref: 1930, Norman Lindsay, Redheap, Sydney: Ure Smith, published 1965, page 16:

forms: speechlessnesses (plural)


義正詞嚴

text: 狄希陳若是有正經的人，把那義正詞嚴，有綱紀的話攔阻他，難道他會插翅飛得去不成？

roman: Dí Xīchén ruòshì yǒu zhèngjīng de rén, bǎ nà yìzhèngcíyán, yǒu gāngjì de huà lánzǔ tā, nándào tā huì chāchì fēi dé qù bùchéng?

ref: 《醒世姻緣傳·第六八回》

text: 狄希陈若是有正经的人，把那义正词严，有纲纪的话拦阻他，难道他会插翅飞得去不成？

ref: 《醒世姻緣傳·第六八回》

text: 魏竹岡拆開看時，不料上面寫的甚是義正詞嚴。

roman: Wèi Zhúgāng chāikāi kàn shí, bùliào shàngmiàn xiě de shèn shì yìzhèngcíyán.

ref: 《官場現形記·第一七回》

text: 魏竹冈拆开看时，不料上面写的甚是义正词严。

ref: 《官場現形記·第一七回》

forms:
义正词严 (Simplified-Chinese)
義正辭嚴 (Traditional-Chinese alternative)
义正辞严 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: yìzhèngcíyán

zh_pron: ㄧˋ ㄓㄥˋ ㄘˊ ㄧㄢˊ

zh_pron: ji⁶ zing³ ci⁴ jim⁴

zh_pron: ㄧˋ ㄓㄥˋ ㄘˊ ㄧㄢˊ

zh_pron: yìjhèngcíhyán

zh_pron: yì-jèng-tsź-yán

zh_pron: yihjenqtsyryan

zh_pron: ичжэнцыянь

roman: ičžɛncyjanʹ

ipa: /i⁵¹⁻⁵³ ʈ͡ʂɤŋ⁵¹ t͡sʰz̩³⁵ jɛn³⁵/

zh_pron: yih jing chìh yìhm

zh_pron: ji⁶ dzing³ tsi⁴ jim⁴

zh_pron: yi⁶ jing³ qi⁴ yim⁴

ipa: /jiː²² t͡sɪŋ³³ t͡sʰiː²¹ jiːm²¹/

理直氣壯

roman: lǐzhíqìzhuàng

詞嚴氣正

roman: cíyánqìzhèng

理屈詞窮

roman: lǐqūcíqióng

強詞奪理

roman: qiǎngcíduólǐ

油腔滑調

roman: yóuqiānghuádiào


詞嚴義正

text: 世兄侃侃而談，詞嚴義正，孩兒汗下通體。

roman: Shìxiōng kǎnkǎn'értán, cíyányìzhèng, hái'ér hànxià tōngtǐ.

ref: 《野叟曝言・第六回》

text: 世兄侃侃而谈，词严义正，孩儿汗下通体。

text: 歐公書豈惟翰墨之妙，而辭嚴義正，千載之下，見者興起，某何足以辱公此賜也哉！

roman: Ōugōng shū qǐ wéi hànmò zhī miào, ér cíyányìzhèng, qiānzǎi zhīxià, jiàn zhě xìngqǐ, mǒu hé zúyǐ rǔ gōng cǐ cì yě zāi!

ref: 宋·張孝祥〈明守趙敷文〉

text: 欧公书岂惟翰墨之妙，而辞严义正，千载之下，见者兴起，某何足以辱公此赐也哉！

ref: 宋·張孝祥〈明守趙敷文〉

forms:
词严义正 (Simplified-Chinese)
辭嚴義正 (Traditional-Chinese alternative)
辞严义正 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: cíyányìzhèng

zh_pron: ㄘˊ ㄧㄢˊ ㄧˋ ㄓㄥˋ

zh_pron: ㄘˊ ㄧㄢˊ ㄧˋ ㄓㄥˋ

zh_pron: cíhyányìjhèng

zh_pron: tsź-yán-yì-jèng

zh_pron: tsyryanyihjenq

zh_pron: цыяньичжэн

roman: cyjanʹičžɛn

ipa: /t͡sʰz̩³⁵ jɛn³⁵ i⁵¹⁻⁵³ ʈ͡ʂɤŋ⁵¹/

巧言令色

roman: qiǎoyánlìngsè


title: 油腔滑调

redirect: 油腔滑調