izolanton

glosses: izoli 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


izolataj

pos: adj

pos_title: 形容詞

glosses: izoli 的複數現在時被動分詞


izolatajn

glosses: izoli 的賓格複數現在時被動分詞


izolatan

glosses: izoli 的賓格單數現在時被動分詞


izolatoj

pos: noun

pos_title: 名詞

glosses: izoli 的複數現在時名詞形被動分詞


izolatojn

glosses: izoli 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


izolaton

glosses: izoli 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


izolintaj

glosses: izoli 的複數過去時主動分詞


izolintajn

glosses: izoli 的賓格複數過去時主動分詞


izolintan

glosses: izoli 的賓格單數過去時主動分詞


izolintoj

glosses: izoli 的複數過去時名詞形主動分詞


izolintojn

glosses: izoli 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


izolinton

glosses: izoli 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


izolitoj

glosses: izoli 的複數過去時名詞形被動分詞


izolitojn

glosses: izoli 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


izoliton

glosses: izoli 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


izolontaj

glosses: izoli 的複數未來時主動分詞


izolontajn

glosses: izoli 的賓格複數未來時主動分詞


izolontan

glosses: izoli 的賓格單數未來時主動分詞


izolontoj

glosses: izoli 的複數未來時名詞形主動分詞


izolontojn

glosses: izoli 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


izolonton

glosses: izoli 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


izolotaj

glosses: izoli 的複數未來時被動分詞


izolotajn

glosses: izoli 的賓格複數未來時被動分詞


izolotan

glosses: izoli 的賓格單數未來時被動分詞


izolotoj

glosses: izoli 的複數未來時名詞形被動分詞


izolotojn

glosses: izoli 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


izoloton

glosses: izoli 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


jodlantaj

glosses: jodli 的複數現在時主動分詞


jodlantajn

glosses: jodli 的賓格複數現在時主動分詞


jodlantan

glosses: jodli 的賓格單數現在時主動分詞


jodlantoj

glosses: jodli 的複數現在時名詞形主動分詞


jodlantojn

glosses: jodli 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


jodlanton

glosses: jodli 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


jodlataj

glosses: jodli 的複數現在時被動分詞


jodlatajn

glosses: jodli 的賓格複數現在時被動分詞


jodlatan

glosses: jodli 的賓格單數現在時被動分詞


jodlintaj

glosses: jodli 的複數過去時主動分詞


jodlintajn

glosses: jodli 的賓格複數過去時主動分詞


jodlintan

glosses: jodli 的賓格單數過去時主動分詞


jodlintoj

glosses: jodli 的複數過去時名詞形主動分詞


jodlintojn

glosses: jodli 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


jodlinton

glosses: jodli 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


jodlitaj

glosses: jodli 的複數過去時被動分詞


jodlitajn

glosses: jodli 的賓格複數過去時被動分詞


jodlitan

glosses: jodli 的賓格單數過去時被動分詞


jodlontaj

glosses: jodli 的複數未來時主動分詞


jodlontajn

glosses: jodli 的賓格複數未來時主動分詞


jodlontan

glosses: jodli 的賓格單數未來時主動分詞


jodlontoj

glosses: jodli 的複數未來時名詞形主動分詞


jodlotaj

glosses: jodli 的複數未來時被動分詞


jodlotajn

glosses: jodli 的賓格複數未來時被動分詞


jodlotan

glosses: jodli 的賓格單數未來時被動分詞


jonigantaj

glosses: jonigi 的複數現在時主動分詞


jonigantajn

glosses: jonigi 的賓格複數現在時主動分詞


jonigantan

glosses: jonigi 的賓格單數現在時主動分詞


jonigantoj

glosses: jonigi 的複數現在時名詞形主動分詞


jonigantojn

glosses: jonigi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


joniganton

glosses: jonigi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


jonigataj

glosses: jonigi 的複數現在時被動分詞


jonigatajn

glosses: jonigi 的賓格複數現在時被動分詞


jonigatan

glosses: jonigi 的賓格單數現在時被動分詞


jonigatoj

glosses: jonigi 的複數現在時名詞形被動分詞


jonigatojn

glosses: jonigi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


jonigaton

glosses: jonigi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


jonigintaj

glosses: jonigi 的複數過去時主動分詞


jonigintajn

glosses: jonigi 的賓格複數過去時主動分詞


jonigintan

glosses: jonigi 的賓格單數過去時主動分詞


jonigintoj

glosses: jonigi 的複數過去時名詞形主動分詞


jonigintojn

glosses: jonigi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


joniginton

glosses: jonigi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


jonigitaj

glosses: jonigi 的複數過去時被動分詞


jonigitajn

glosses: jonigi 的賓格複數過去時被動分詞


jonigitan

glosses: jonigi 的賓格單數過去時被動分詞


jonigitoj

glosses: jonigi 的複數過去時名詞形被動分詞


jonigitojn

glosses: jonigi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


jonigiton

glosses: jonigi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


jonigontaj

glosses: jonigi 的複數未來時主動分詞


jonigontajn

glosses: jonigi 的賓格複數未來時主動分詞


jonigontan

glosses: jonigi 的賓格單數未來時主動分詞


jonigontoj

glosses: jonigi 的複數未來時名詞形主動分詞


jonigontojn

glosses: jonigi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


jonigonton

glosses: jonigi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


jonigotaj

glosses: jonigi 的複數未來時被動分詞


jonigotajn

glosses: jonigi 的賓格複數未來時被動分詞


jonigotan

glosses: jonigi 的賓格單數未來時被動分詞


jonigotoj

glosses: jonigi 的複數未來時名詞形被動分詞


jonigotojn

glosses: jonigi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


jonigoton

glosses: jonigi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


juĝantaj

glosses: juĝi 的複數現在時主動分詞


juĝantajn

glosses: juĝi 的賓格複數現在時主動分詞


juĝantan

glosses: juĝi 的賓格單數現在時主動分詞


juĝantoj

glosses: juĝi 的複數現在時名詞形主動分詞


juĝantojn

glosses: juĝi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


juĝanton

glosses: juĝi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


juĝataj

glosses: juĝi 的複數現在時被動分詞


juĝatajn

glosses: juĝi 的賓格複數現在時被動分詞


juĝatan

glosses: juĝi 的賓格單數現在時被動分詞


juĝatoj

glosses: juĝi 的複數現在時名詞形被動分詞


juĝatojn

glosses: juĝi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


juĝaton

glosses: juĝi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


juĝintaj

glosses: juĝi 的複數過去時主動分詞


juĝintajn

glosses: juĝi 的賓格複數過去時主動分詞


juĝintan

glosses: juĝi 的賓格單數過去時主動分詞


juĝintoj

glosses: juĝi 的複數過去時名詞形主動分詞


juĝintojn

glosses: juĝi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


juĝinton

glosses: juĝi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


juĝitaj

glosses: juĝi 的複數過去時被動分詞


juĝitajn

glosses: juĝi 的賓格複數過去時被動分詞


juĝitan

glosses: juĝi 的賓格單數過去時被動分詞


juĝitoj

glosses: juĝi 的複數過去時名詞形被動分詞


juĝitojn

glosses: juĝi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


juĝiton

glosses: juĝi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


juĝontaj

glosses: juĝi 的複數未來時主動分詞


juĝontajn

glosses: juĝi 的賓格複數未來時主動分詞


juĝontan

glosses: juĝi 的賓格單數未來時主動分詞


juĝontoj

glosses: juĝi 的複數未來時名詞形主動分詞


juĝontojn

glosses: juĝi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


juĝonton

glosses: juĝi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


juĝotaj

glosses: juĝi 的複數未來時被動分詞


juĝotajn

glosses: juĝi 的賓格複數未來時被動分詞


juĝotan

glosses: juĝi 的賓格單數未來時被動分詞


juĝotoj

glosses: juĝi 的複數未來時名詞形被動分詞


juĝotojn

glosses: juĝi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


juĝoton

glosses: juĝi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


jukantaj

glosses: juki 的複數現在時主動分詞


jukantajn

glosses: juki 的賓格複數現在時主動分詞


jukantan

glosses: juki 的賓格單數現在時主動分詞


jukantoj

glosses: juki 的複數現在時名詞形主動分詞


jukantojn

glosses: juki 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


jukanton

glosses: juki 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


jukintaj

glosses: juki 的複數過去時主動分詞


jukintajn

glosses: juki 的賓格複數過去時主動分詞


jukintan

glosses: juki 的賓格單數過去時主動分詞


jukintoj

glosses: juki 的複數過去時名詞形主動分詞


jukintojn

glosses: juki 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


jukinton

glosses: juki 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


jukontaj

glosses: juki 的複數未來時主動分詞


jukontajn

glosses: juki 的賓格複數未來時主動分詞


jukontan

glosses: juki 的賓格單數未來時主動分詞


jukontoj

glosses: juki 的複數未來時名詞形主動分詞


jukontojn

glosses: juki 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


jukonton

glosses: juki 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


junantaj

glosses: juni 的複數現在時主動分詞


junantajn

glosses: juni 的賓格複數現在時主動分詞


junantan

glosses: juni 的賓格單數現在時主動分詞


junantoj

glosses: juni 的複數現在時名詞形主動分詞


junantojn

glosses: juni 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


junanton

glosses: juni 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


junintaj

glosses: juni 的複數過去時主動分詞


junintajn

glosses: juni 的賓格複數過去時主動分詞


junintan

glosses: juni 的賓格單數過去時主動分詞


junintoj

glosses: juni 的複數過去時名詞形主動分詞


junintojn

glosses: juni 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


juninton

glosses: juni 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


junontaj

glosses: juni 的複數未來時主動分詞


junontajn

glosses: juni 的賓格複數未來時主動分詞


junontan

glosses: juni 的賓格單數未來時主動分詞


junontoj

glosses: juni 的複數未來時名詞形主動分詞


junontojn

glosses: juni 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


junonton

glosses: juni 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


übriglassen

pos: verb

pos_title: 动词

text: Die Kinder haben von dem Kuchen nichts übriggelassen.

translation: 孩子们把蛋糕吃得一干二净。

text: Die saubere Arbeit lässt nichts zu wünschen übrig.

translation: 干脆利落的工作无可挑剔。

text: Dein Benehmen lässt viel zu wünschen übrig.

translation: 你的行为太不应该了。

forms:
übrig lassen (alternative)
lässt übrig
ließ übrig (past)
übriggelassen (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /ˈyːbʁɪçˌlasən/

ipa: [ˈyːbʁɪkˌlasn̩]

parts: üb rig las sen


kabeantaj

glosses: kabei 的複數現在時主動分詞


kabeantajn

glosses: kabei 的賓格複數現在時主動分詞


kabeantan

glosses: kabei 的賓格單數現在時主動分詞


kabeantoj

glosses: kabei 的複數現在時名詞形主動分詞


kabeantojn

glosses: kabei 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kabeanton

glosses: kabei 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kabeataj

glosses: kabei 的複數現在時被動分詞


kabeatajn

glosses: kabei 的賓格複數現在時被動分詞


kabeatan

glosses: kabei 的賓格單數現在時被動分詞


kabeatoj

glosses: kabei 的複數現在時名詞形被動分詞


kabeatojn

glosses: kabei 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kabeaton

glosses: kabei 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kabeintaj

glosses: kabei 的複數過去時主動分詞


kabeintajn

glosses: kabei 的賓格複數過去時主動分詞


kabeintan

glosses: kabei 的賓格單數過去時主動分詞


kabeintoj

glosses: kabei 的複數過去時名詞形主動分詞


kabeintojn

glosses: kabei 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kabeinton

glosses: kabei 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kabeitaj

glosses: kabei 的複數過去時被動分詞


kabeitajn

glosses: kabei 的賓格複數過去時被動分詞


kabeitan

glosses: kabei 的賓格單數過去時被動分詞


kabeitoj

glosses: kabei 的複數過去時名詞形被動分詞


kabeitojn

glosses: kabei 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kabeiton

glosses: kabei 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kabeontaj

glosses: kabei 的複數未來時主動分詞


kabeontajn

glosses: kabei 的賓格複數未來時主動分詞


kabeontan

glosses: kabei 的賓格單數未來時主動分詞


kabeontoj

glosses: kabei 的複數未來時名詞形主動分詞


kabeontojn

glosses: kabei 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kabeonton

glosses: kabei 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kabeotaj

glosses: kabei 的複數未來時被動分詞


kabeotajn

glosses: kabei 的賓格複數未來時被動分詞


kabeotan

glosses: kabei 的賓格單數未來時被動分詞


kabeotoj

glosses: kabei 的複數未來時名詞形被動分詞


kabeotojn

glosses: kabei 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kabeoton

glosses: kabei 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kamploĝantaj

glosses: kamploĝi 的複數現在時主動分詞


kamploĝantajn

glosses: kamploĝi 的賓格複數現在時主動分詞


kamploĝantan

glosses: kamploĝi 的賓格單數現在時主動分詞


kamploĝantoj

glosses: kamploĝi 的複數現在時名詞形主動分詞


kamploĝantojn

glosses: kamploĝi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kamploĝanton

glosses: kamploĝi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kamploĝintaj

glosses: kamploĝi 的複數過去時主動分詞


kamploĝintajn

glosses: kamploĝi 的賓格複數過去時主動分詞


kamploĝintan

glosses: kamploĝi 的賓格單數過去時主動分詞


kamploĝintoj

glosses: kamploĝi 的複數過去時名詞形主動分詞


kamploĝintojn

glosses: kamploĝi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kamploĝinton

glosses: kamploĝi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kamploĝontaj

glosses: kamploĝi 的複數未來時主動分詞


kamploĝontajn

glosses: kamploĝi 的賓格複數未來時主動分詞


kamploĝontan

glosses: kamploĝi 的賓格單數未來時主動分詞


kamploĝontoj

glosses: kamploĝi 的複數未來時名詞形主動分詞


kamploĝontojn

glosses: kamploĝi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kamploĝonton

glosses: kamploĝi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kandidatiĝantaj

glosses: kandidatiĝi 的複數現在時主動分詞


kandidatiĝantajn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數現在時主動分詞


kandidatiĝantan

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數現在時主動分詞


kandidatiĝantoj

glosses: kandidatiĝi 的複數現在時名詞形主動分詞


kandidatiĝantojn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kandidatiĝanton

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kandidatiĝintaj

glosses: kandidatiĝi 的複數過去時主動分詞


kandidatiĝintajn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數過去時主動分詞


kandidatiĝintan

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數過去時主動分詞


kandidatiĝintoj

glosses: kandidatiĝi 的複數過去時名詞形主動分詞


kandidatiĝintojn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kandidatiĝinton

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kandidatiĝontaj

glosses: kandidatiĝi 的複數未來時主動分詞


kandidatiĝontajn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數未來時主動分詞


kandidatiĝontan

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數未來時主動分詞


kandidatiĝontoj

glosses: kandidatiĝi 的複數未來時名詞形主動分詞


kandidatiĝontojn

glosses: kandidatiĝi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kandidatiĝonton

glosses: kandidatiĝi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kantantaj

glosses: kanti 的複數現在時主動分詞


kantantajn

glosses: kanti 的賓格複數現在時主動分詞


kantantan

glosses: kanti 的賓格單數現在時主動分詞


kantantoj

glosses: kanti 的複數現在時名詞形主動分詞


kantantojn

glosses: kanti 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kantanton

glosses: kanti 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kantintaj

glosses: kanti 的複數過去時主動分詞


kantintajn

glosses: kanti 的賓格複數過去時主動分詞


kantintan

glosses: kanti 的賓格單數過去時主動分詞


kantintoj

glosses: kanti 的複數過去時名詞形主動分詞


kantintojn

glosses: kanti 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kantinton

glosses: kanti 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kantontaj

glosses: kanti 的複數未來時主動分詞


kantontajn

glosses: kanti 的賓格複數未來時主動分詞


kantontan

glosses: kanti 的賓格單數未來時主動分詞


kantontoj

glosses: kanti 的複數未來時名詞形主動分詞


kantontojn

glosses: kanti 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kantonton

glosses: kanti 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kapablantaj

glosses: kapabli 的複數現在時主動分詞


kapablantajn

glosses: kapabli 的賓格複數現在時主動分詞


kapablantan

glosses: kapabli 的賓格單數現在時主動分詞


kapablantoj

glosses: kapabli 的複數現在時名詞形主動分詞


kapablantojn

glosses: kapabli 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kapablanton

glosses: kapabli 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kapablintaj

glosses: kapabli 的複數過去時主動分詞


kapablintajn

glosses: kapabli 的賓格複數過去時主動分詞


kapablintan

glosses: kapabli 的賓格單數過去時主動分詞


kapablintoj

glosses: kapabli 的複數過去時名詞形主動分詞


kapablintojn

glosses: kapabli 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kapablinton

glosses: kapabli 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kapablontaj

glosses: kapabli 的複數未來時主動分詞


kapablontajn

glosses: kapabli 的賓格複數未來時主動分詞


kapablontan

glosses: kapabli 的賓格單數未來時主動分詞


kapablontoj

glosses: kapabli 的複數未來時名詞形主動分詞


kapablontojn

glosses: kapabli 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kapablonton

glosses: kapabli 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kapitulacantaj

glosses: kapitulaci 的複數現在時主動分詞


ψυχή

etymology_texts: 源自ψῡ́χω (psū́khō，“吹”) + -η (-ē，零階形)。

glosses: 人類或動物的身體、元氣、靈魂、生命

text:
[…] φαίνετο δ’ ᾗ κληῖδες ἀπ’ ὤμων αὐχέν’ ἔχουσι
λαυκανίην, ἵνα τε ψυχῆς ὤκιστος ὄλεθρος·

translation:
[…] 盡管如此，他還是找到一個露點，鎖骨分接脖子和肩膀的部位
裸露的咽喉，人體中死之最捷達的通徑。

literal_meaning: […] 人體中生命的毀滅 […]

roman:
[…] phaíneto d’ hêi klēîdes ap’ ṓmōn aukhén’ ékhousi
laukaníēn, hína te psukhês ṓkistos ólethros;

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 22.324 f.:

text: […] καὶ ἀπέθανεν τὸ τρίτον τῶν κτισμάτων τῶν ἐν τῇ θαλάσσῃ τὰ ἔχοντα ψυχὰς καὶ τὸ τρίτον τῶν πλοίων διεφθαρη.

translation: […] 海中的活物死了三分之一，船隻也壞了三分之一。

literal_meaning: […] 海中有生命的生物 […]

roman: […] kaì apéthanen tò tríton tôn ktismátōn tôn en têi thalássēi tà ékhonta psukhàs kaì tò tríton tôn ploíōn diephtharē.

ref: New Testament, Revelation 8:9:

glosses: 人類或動物的身體、元氣、靈魂、生命 “魂息”，命脈（有形的“生命源泉”）

literal_meaning: […] 人體中生命的毀滅 […]

translation: […] 海中的活物死了三分之一，船隻也壞了三分之一。

literal_meaning: […] 海中有生命的生物 […]

text:
Ἀτρεΐδης δ’ ἄρ’ ἔπειθ’ Ὑπερήνορα ποιμένα λαῶν
οὖτα κατὰ λαπάρην, διὰ δ’ ἔντερα χαλκὸς ἄφυσσε
δῃώσας: ψυχὴ δὲ κατ’ οὐταμένην ὠτειλὴν
ἔσσυτ’ ἐπειγομένη, τὸν δὲ σκότος ὄσσε κάλυψε.

translation:
墨奈勞斯捅殺了呼裴瑞諾耳，兵士的牧者
槍尖撕開腹脅，搗出內臟
魂息匆匆飄離軀體，從那道銅槍開出的口子
濃黑的迷霧蒙住了他的雙眼。

roman:
Atreḯdēs d’ ár’ épeith’ Huperḗnora poiména laôn
oûta katà lapárēn, dià d’ éntera khalkòs áphusse
dēiṓsas: psukhḕ dè kat’ outaménēn ōteilḕn
éssut’ epeigoménē, tòn dè skótos ósse kálupse.

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 14.516–519:

text: […] τοῖο δ’ ἅμα ψυχήν τε καὶ ἔγχεος ἐξέρυσ’ αἰχμήν.

translation: […] 就這樣，他拔出槍矛，也帶出了薩耳裴冬的魂脈。

roman: […] toîo d’ háma psukhḗn te kaì énkheos exérus’ aikhmḗn.

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 16.505:

glosses: 人類或動物的身體、元氣、靈魂、生命 第一實體的生命力，生命和意識的來源

literal_meaning: […] 人體中生命的毀滅 […]

translation: […] 海中的活物死了三分之一，船隻也壞了三分之一。

literal_meaning: […] 海中有生命的生物 […]

text: ψυχῇσιν θάνατος ὕδωρ γενέσθαι, ὕδατι δὲ θάνατος γῆν γενέσθαι, ἐκ γῆς δὲ ὕδωρ γίνεται, ἐξ ὕδατος δὲ ψυχή.

translation: 因為變成水是靈魂的死亡，變成土是水的死亡。但水是來自於土；而靈魂又來自於水。

roman: psukhêisin thánatos húdōr genésthai, húdati dè thánatos gên genésthai, ek gês dè húdōr gínetai, ex húdatos dè psukhḗ.

ref: Heraclitus, frag. 36 , (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

text: ἔοικε δὲ καὶ Θαλῆς ἐξ ὧν ἀπομνημονεύουσι κινητικόν τι τὴν ψυχὴν ὑπολαβεῖν, εἴπερ τὴν λίθον ἔφη ψυχὴν ἔχειν, ὅτι τὸν σίδηρον κινεῖ·

translation: 從泰利斯思想的記述來看，他似乎也認為，生命力是具有推動性的事物。他說磁石肯定擁有其生命力，因為它使鐵運動。

roman: éoike dè kaì Thalês ex hôn apomnēmoneúousi kinētikón ti tḕn psukhḕn hupolabeîn, eíper tḕn líthon éphē psukhḕn ékhein, hóti tòn sídēron kineî;

ref: 384 BCE – 322 BCE, Aristotle, De anima 405a20, (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

glosses: 人類或動物的身體、元氣、靈魂、生命 （舊約聖經七十士譯本）人

literal_meaning: […] 人體中生命的毀滅 […]

translation: […] 海中的活物死了三分之一，船隻也壞了三分之一。

literal_meaning: […] 海中有生命的生物 […]

glosses: 生命，有生命力的存在（視作所有物）

text: […] αἰεὶ ἐμὴν ψυχὴν παραβαλλόμενος πολεμίζειν.

translation: […] 在（永無休止的）惡戰中耗磨我的生命。

roman: […] aieì emḕn psukhḕn paraballómenos polemízein.

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 9.322:

text:
πάντας δὲ δόλους καὶ μῆτιν ὕφαινον,
ὥς τε περὶ ψυχῆς· μέγα γὰρ κακὸν ἐγγύθεν ἦεν.

translation: 我和每個面臨生死存亡關頭的人一樣，想盡各種辦法和計謀，因為巨大的災難就在我們的面前。

roman:
pántas dè dólous kaì mêtin húphainon,
hṓs te perì psukhês; méga gàr kakòn engúthen êen.

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Odyssey 9.422 f., (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

glosses: 靈魂：與身體不同，並會在死亡時離開身體（人不死的部分）

text:
μῆνιν ἄειδε θεὰ Πηληϊάδεω Ἀχιλῆος
οὐλομένην, ἣ μυρί’ Ἀχαιοῖς ἄλγε’ ἔθηκε,
πολλὰς δ’ ἰφθίμους ψυχὰς Ἄϊδι προΐαψεν
ἡρώων, αὐτοὺς δὲ ἑλώρια τεῦχε κύνεσσιν
οἰωνοῖσί τε πᾶσι, Διὸς δ’ ἐτελείετο βουλή.

translation:
歌唱吧，女神！歌唱裴琉斯之子阿基琉斯的憤怒——
他的暴怒招致了這場凶險的災禍，給阿開亞人帶來了受之不盡的苦難
將許多豪傑強健的魂魄打入了哀地斯
而把他們的軀體，作為美食，扔給了狗和兀鳥
從而實踐了宙斯的意志。

roman:
mênin áeide theà Pēlēïádeō Akhilêos
ouloménēn, hḕ murí’ Akhaioîs álge’ éthēke,
pollàs d’ iphthímous psukhàs Áïdi proḯapsen
hērṓōn, autoùs dè helṓria teûkhe kúnessin
oiōnoîsí te pâsi, Diòs d’ eteleíeto boulḗ.

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 1.1–5:

text: […] τὸν δ’ ἔλιπε ψυχή, κατὰ δ’ ὀφθαλμῶν κέχυτ’ ἀχλύς·

translation: […] 命息離他而去，迷霧封住了他的眼睛

roman: […] tòn d’ élipe psukhḗ, katà d’ ophthalmôn kékhut’ akhlús;

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Iliad 5.696:

glosses: 靈魂：與身體不同，並會在死亡時離開身體（人不死的部分） 脫離肉體的靈魂，陰魂，幽靈

translation: […] 命息離他而去，迷霧封住了他的眼睛

text:
αὐτίκα γὰρ φάτις εἶσιν ἅμ’ ἠελίῳ ἀνιόντι
ἀνδρῶν μνηστήρων, οὓς ἔκτανον ἐν μεγάροισιν.
⁂
Ἑρμῆς δὲ ψυχὰς Κυλλήνιος ἐξεκαλεῖτο
ἀνδρῶν μνηστήρων: […]

translation:
用不了多久，伴随太阳的升起，此事将在邻里传扬
关于那些追你的人们，被我杀死在宫房。
⁂
其时，库勒奈的赫耳墨斯召聚起求婚者的魂灵， […]

roman:
autíka gàr phátis eîsin hám’ ēelíōi aniónti
andrôn mnēstḗrōn, hoùs éktanon en megároisin.
⁂
Hermês dè psukhàs Kullḗnios exekaleîto
andrôn mnēstḗrōn: […]

ref: 800 BCE – 600 BCE, Homer, Odyssey 23.362–24.2:

glosses: 精神，有意識的自我，情緒、慾望和情感的中心，內心

text:
Θηβᾶν ἀπὸ Καδμεϊᾶν μορφὰν βραχύς, ψυχὰν δ’ ἄκαμπτος, προσπαλαίσων ἦλθ’ ἀνὴρ
τὰν πυροφόρον Λιβύαν, κρανίοις ὄφρα ξένων ναὸν Ποσειδάωνος ἐρέφοντα σχέθοι,
υἱὸς Ἀλκμήνας

translation: 曾經有一位英雄，來自卡德摩斯的忒拜城。他身材矮小，卻精神堅毅。這位英雄前往安泰俄斯居住的土地，盛產糧食的利比亞，要阻止他用阿爾克墨涅兒子的頭骨來做波塞冬神廟的廟頂。

roman:
Thēbân apò Kadmeïân morphàn brakhús, psukhàn d’ ákamptos, prospalaísōn êlth’ anḕr
tàn purophóron Libúan, kraníois óphra xénōn naòn Poseidáōnos eréphonta skhéthoi,
huiòs Alkmḗnas

ref: 522 BCE – 443 BCE, Pindar, Isthmian Ode 53–55, (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

text: ἢν δέ τις ἄρα βουληθῇ καὶ πομπικῷ καὶ μετεώρῳ καὶ λαμπρῷ ἵππῳ χρήσασθαι, οὐ μάλα μὲν τὰ τοιαῦτα ἐκ παντὸς ἵππου γίγνεται, ἀλλὰ δεῖ ὑπάρξαι αὐτῷ καὶ τὴν ψυχὴν μεγαλόφρονα καὶ τὸ σῶμα εὔρωστον.

translation: 不過，如果想得到一匹適合遊行和儀仗隊列的馬，一匹高大而艷麗的馬，這些特質不是每匹馬都具備的，但首先，其應當擁有高昂的精神和結實的身體。

roman: ḕn dé tis ára boulēthêi kaì pompikôi kaì meteṓrōi kaì lamprôi híppōi khrḗsasthai, ou mála mèn tà toiaûta ek pantòs híppou gígnetai, allà deî hupárxai autôi kaì tḕn psukhḕn megalóphrona kaì tò sôma eúrōston.

ref: 430 BCE – 354 BCE, Xenophon, On Horsemanship 11.1, (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

glosses: 精神，有意識的自我，情緒、慾望和情感的中心，內心 宇宙的精神，運動及生命進行的非物質法則

text: ψυχὴν δὲ εἰς τὸ μέσον αὐτοῦ θεὶς διὰ παντός τε ἔτεινεν καὶ ἔτι ἔξωθεν τὸ σῶμα αὐτῇ περιεκάλυψεν, […]

translation: 祂在其中置入了精神，使之伸展至其內部各處，也用它包住了其身體的外部； […]

roman: psukhḕn dè eis tò méson autoû theìs dià pantós te éteinen kaì éti éxōthen tò sôma autêi periekálupsen, […]

ref: 360 BCE, Plato, Timaeus 34b, (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

glosses: 心靈（思想的器官），理性

text: ἀλλ’ οὐκ ἄρα εἶχεν οὕτως, ἀλλ’ ἐνίους ἐδόκουν καταμανθάνειν τῶν καλῶν τὰς μορφὰς πάνυ μοχθηροὺς ὄντας τὰς ψυχάς.

translation: 不過情況畢竟並非如此：我想我發現，有些外表亮麗的人，心靈卻是完全墮落的。

roman: all’ ouk ára eîkhen hoútōs, all’ eníous edókoun katamanthánein tôn kalôn tàs morphàs pánu mokhthēroùs óntas tàs psukhás.

ref: 430 BCE – 354 BCE, Xenophon, Economics 6.16, (下方中文翻譯，是按照英文譯本再翻譯):

text: Γίνονται δ’ αἱ μὲν καλούμεναι ψυχαὶ ἐκ τῶν καμπῶν, αἳ γίνονται ἐπὶ τῶν φύλλων τῶν χλωρῶν, καὶ μάλιστα ἐπὶ τῆς ῥαφάνου, ἣν καλοῦσί τινες κράμβην.

translation: 那些人們稱之為蝴蝶的生物，是從毛蟲產生的，而毛蟲又出自綠葉，尤其是在蘿蔔和兩節芥[的葉子]上。

roman: Gínontai d’ hai mèn kaloúmenai psukhaì ek tôn kampôn, haì gínontai epì tôn phúllōn tôn khlōrôn, kaì málista epì tês rhaphánou, hḕn kaloûsí tines krámbēn.

ref: 384 BCE – 322 BCE, Aristotle, History of Animals 5.19:

forms:
ψῡχᾱ́ (alternative)
ψῡχή (canonical)
psūkhḗ (romanization)
ψῡχῆς (genitive)

ἐλευθερόψῡχος

roman: eleutherópsūkhos

εὔψυχος

roman: eúpsukhos

ψῡχικός

roman: psūkhikós

ψυχοπομπός

roman: psukhopompós

ψῡχοτρόφος

roman: psūkhotróphos

ψυχή

roman: psychí

ⲯⲩⲭⲏ

roman: psukhē

psychē

פּסיכע

roman: psikhe

психика

roman: psihika

психика

roman: psixika

parts: ψυ χή


ψυχή

etymology_texts: 源自古希臘語 ψυχή。

text: Ο Θεός να αναπαύσει την ψυχή της.

translation: 上帝讓她的靈魂安息。

roman: O Theós na anapáfsei tin psychí tis.

text: Το σώμα είναι η κιβωτός της ψυχής.

translation: 身體是靈魂的容器。

roman: To sóma eínai i kivotós tis psychís.

text: Στον δρόμο δεν υπήρχε ψυχή τέτοια ώρα.

translation: 那個時候，街上連一個人都看不到。

roman: Ston drómo den ypírche psychí tétoia óra.

text: Η ψυχή της Ελλάδας φαίνεται σε κάθε νότα της μουσικής.

translation: 每一個音符都能聽見希臘的靈魂。

roman: I psychí tis Elládas faínetai se káthe nóta tis mousikís.

text: Δεν έχει κανείς εδώ ψυχή μέσα του.

translation: 這裡沒有一個人有膽量。

roman: Den échei kaneís edó psychí mésa tou.

forms:
psychí (romanization)
ψυχές (plural)

ipa: /psiˈçi/

πεταλούδα

roman: petaloúda

sense: 蝴蝶

άβυσσος η ψυχή του ανθρώπου

roman: ávyssos i psychí tou anthrópou

sense: 深淵是人的靈魂

εν βρασμώ ψυχής

roman: en vrasmó psychís

μια ψυχή που είναι να βγει

roman: mia psychí pou eínai na vgei

πήγε η ψυχή μου στην Κούλουρη

roman: píge i psychí mou stin Koúlouri

ψυχάκι

roman: psycháki

ψυχάρα

roman: psychára

ψυχή τε και σώματι

roman: psychí te kai sómati

ψυχικά

roman: psychiká

ψυχικό

roman: psychikó

ψυχικός

roman: psychikós

ψυχισμός

roman: psychismós

ψυχούλα

roman: psychoúla

ψυχούδι

roman: psychoúdi

ψυχωμένος

roman: psychoménos

ψύχωση

roman: psýchosi

ψυχωτικός

roman: psychotikós

ξεψυχώ

roman: xepsychó


kapitulacantajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數現在時主動分詞


kapitulacantan

glosses: kapitulaci 的賓格單數現在時主動分詞


kapitulacantoj

glosses: kapitulaci 的複數現在時名詞形主動分詞


kapitulacantojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kapitulacanton

glosses: kapitulaci 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kapitulacataj

glosses: kapitulaci 的複數現在時被動分詞


kapitulacatajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數現在時被動分詞


kapitulacatan

glosses: kapitulaci 的賓格單數現在時被動分詞


kapitulacatoj

glosses: kapitulaci 的複數現在時名詞形被動分詞


kapitulacatojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kapitulacaton

glosses: kapitulaci 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kapitulacintaj

glosses: kapitulaci 的複數過去時主動分詞


kapitulacintajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數過去時主動分詞


kapitulacintan

glosses: kapitulaci 的賓格單數過去時主動分詞


kapitulacintoj

glosses: kapitulaci 的複數過去時名詞形主動分詞


kapitulacintojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kapitulacinton

glosses: kapitulaci 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kapitulacitaj

glosses: kapitulaci 的複數過去時被動分詞


kapitulacitajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數過去時被動分詞


kapitulacitan

glosses: kapitulaci 的賓格單數過去時被動分詞


kapitulacitoj

glosses: kapitulaci 的複數過去時名詞形被動分詞


kapitulacitojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kapitulaciton

glosses: kapitulaci 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kapitulacontaj

glosses: kapitulaci 的複數未來時主動分詞


kapitulacontajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數未來時主動分詞


kapitulacontan

glosses: kapitulaci 的賓格單數未來時主動分詞


kapitulacontoj

glosses: kapitulaci 的複數未來時名詞形主動分詞


kapitulacontojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kapitulaconton

glosses: kapitulaci 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kapitulacotaj

glosses: kapitulaci 的複數未來時被動分詞


kapitulacotajn

glosses: kapitulaci 的賓格複數未來時被動分詞


kapitulacotan

glosses: kapitulaci 的賓格單數未來時被動分詞


kapitulacotoj

glosses: kapitulaci 的複數未來時名詞形被動分詞


kapitulacotojn

glosses: kapitulaci 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kapitulacoton

glosses: kapitulaci 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kaptantaj

glosses: kapti 的複數現在時主動分詞


kaptantajn

glosses: kapti 的賓格複數現在時主動分詞


kaptantan

glosses: kapti 的賓格單數現在時主動分詞


kaptantoj

glosses: kapti 的複數現在時名詞形主動分詞


kaptantojn

glosses: kapti 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kaptanton

glosses: kapti 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kaptataj

glosses: kapti 的複數現在時被動分詞


kaptatajn

glosses: kapti 的賓格複數現在時被動分詞


kaptatan

glosses: kapti 的賓格單數現在時被動分詞


kaptatoj

glosses: kapti 的複數現在時名詞形被動分詞


kaptatojn

glosses: kapti 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kaptaton

glosses: kapti 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kaptintaj

glosses: kapti 的複數過去時主動分詞


kaptintajn

glosses: kapti 的賓格複數過去時主動分詞


psiha

forms:
psȉha (canonical)
пси̏ха

ipa: /psîxa/

parts: psi ha


kaptintan

glosses: kapti 的賓格單數過去時主動分詞


kaptintoj

glosses: kapti 的複數過去時名詞形主動分詞


kaptintojn

glosses: kapti 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kaptinton

glosses: kapti 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kaptitaj

glosses: kapti 的複數過去時被動分詞


kaptitajn

glosses: kapti 的賓格複數過去時被動分詞


kaptitan

glosses: kapti 的賓格單數過去時被動分詞


kaptitoj

glosses: kapti 的複數過去時名詞形被動分詞


kaptitojn

glosses: kapti 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kaptiton

glosses: kapti 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kaptontaj

glosses: kapti 的複數未來時主動分詞


kaptontajn

glosses: kapti 的賓格複數未來時主動分詞


psiquis

forms: psiquis (plural)

ipa: /ˈsikis/

rhymes: -ikis

parts: psi quis


kaptontan

glosses: kapti 的賓格單數未來時主動分詞


kaptontoj

glosses: kapti 的複數未來時名詞形主動分詞


kaptontojn

glosses: kapti 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kaptonton

glosses: kapti 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kaptotaj

glosses: kapti 的複數未來時被動分詞


kaptotajn

glosses: kapti 的賓格複數未來時被動分詞


kaptotan

glosses: kapti 的賓格單數未來時被動分詞


kaptotoj

glosses: kapti 的複數未來時名詞形被動分詞


kaptotojn

glosses: kapti 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kaptoton

glosses: kapti 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


karakterizantajn

glosses: karakterizi 的賓格複數現在時主動分詞


karakterizantan

glosses: karakterizi 的賓格單數現在時主動分詞


karakterizantoj

glosses: karakterizi 的複數現在時名詞形主動分詞


karakterizantojn

glosses: karakterizi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


karakterizanton

glosses: karakterizi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


karakterizatajn

glosses: karakterizi 的賓格複數現在時被動分詞


psihic

forms:
psihică (feminine singular)
psihici (masculine plural)
psihice


karakterizatan

glosses: karakterizi 的賓格單數現在時被動分詞


karakterizatoj

glosses: karakterizi 的複數現在時名詞形被動分詞


karakterizatojn

glosses: karakterizi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


karakterizaton

glosses: karakterizi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


karakterizintajn

glosses: karakterizi 的賓格複數過去時主動分詞


karakterizintan

glosses: karakterizi 的賓格單數過去時主動分詞


karakterizintoj

glosses: karakterizi 的複數過去時名詞形主動分詞


karakterizintojn

glosses: karakterizi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


karakterizinton

glosses: karakterizi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


karakterizitajn

glosses: karakterizi 的賓格複數過去時被動分詞


karakterizitan

glosses: karakterizi 的賓格單數過去時被動分詞


karakterizitoj

glosses: karakterizi 的複數過去時名詞形被動分詞


karakterizitojn

glosses: karakterizi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


karakteriziton

glosses: karakterizi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


karakterizontajn

glosses: karakterizi 的賓格複數未來時主動分詞


karakterizontan

glosses: karakterizi 的賓格單數未來時主動分詞


karakterizontoj

glosses: karakterizi 的複數未來時名詞形主動分詞


karakterizontojn

glosses: karakterizi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


karakterizonton

glosses: karakterizi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


psychique

etymology_texts: 源自古希臘語 ψυχικός (psukhikós，“生命的；靈魂的”)。

forms: psychiques (plural)


karakterizotajn

glosses: karakterizi 的賓格複數未來時被動分詞


karakterizotan

glosses: karakterizi 的賓格單數未來時被動分詞


karakterizotoj

glosses: karakterizi 的複數未來時名詞形被動分詞


karakterizotojn

glosses: karakterizi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


karakterizoton

glosses: karakterizi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


karaokantaj

glosses: karaoki 的複數現在時主動分詞


karaokantajn

glosses: karaoki 的賓格複數現在時主動分詞


karaokantan

glosses: karaoki 的賓格單數現在時主動分詞


karaokantoj

glosses: karaoki 的複數現在時名詞形主動分詞


karaokantojn

glosses: karaoki 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


psychiquement

pos: adv

pos_title: 副詞

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-psychiquement.wav


karaokanton

glosses: karaoki 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


karaokintaj

glosses: karaoki 的複數過去時主動分詞


karaokintajn

glosses: karaoki 的賓格複數過去時主動分詞


karaokintan

glosses: karaoki 的賓格單數過去時主動分詞


karaokintoj

glosses: karaoki 的複數過去時名詞形主動分詞


karaokintojn

glosses: karaoki 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


karaokinton

glosses: karaoki 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


karaokontaj

glosses: karaoki 的複數未來時主動分詞


karaokontajn

glosses: karaoki 的賓格複數未來時主動分詞


karaokontan

glosses: karaoki 的賓格單數未來時主動分詞


karaokontoj

glosses: karaoki 的複數未來時名詞形主動分詞


karaokontojn

glosses: karaoki 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


karaokonton

glosses: karaoki 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


karbonigantaj

glosses: karbonigi 的複數現在時主動分詞


karbonigantajn

glosses: karbonigi 的賓格複數現在時主動分詞


karbonigantan

glosses: karbonigi 的賓格單數現在時主動分詞


karbonigantoj

glosses: karbonigi 的複數現在時名詞形主動分詞


karbonigantojn

glosses: karbonigi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


karboniganton

glosses: karbonigi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


karbonigataj

glosses: karbonigi 的複數現在時被動分詞


karbonigatajn

glosses: karbonigi 的賓格複數現在時被動分詞


karbonigatan

glosses: karbonigi 的賓格單數現在時被動分詞


karbonigatoj

glosses: karbonigi 的複數現在時名詞形被動分詞


karbonigatojn

glosses: karbonigi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


karbonigaton

glosses: karbonigi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


karbonigintaj

glosses: karbonigi 的複數過去時主動分詞


karbonigintajn

glosses: karbonigi 的賓格複數過去時主動分詞


karbonigintan

glosses: karbonigi 的賓格單數過去時主動分詞


karbonigintoj

glosses: karbonigi 的複數過去時名詞形主動分詞


karbonigintojn

glosses: karbonigi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


karboniginton

glosses: karbonigi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


karbonigitaj

glosses: karbonigi 的複數過去時被動分詞


karbonigitajn

glosses: karbonigi 的賓格複數過去時被動分詞


karbonigitan

glosses: karbonigi 的賓格單數過去時被動分詞


karbonigitoj

glosses: karbonigi 的複數過去時名詞形被動分詞


karbonigitojn

glosses: karbonigi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


karbonigiton

glosses: karbonigi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


karbonigontaj

glosses: karbonigi 的複數未來時主動分詞


karbonigontajn

glosses: karbonigi 的賓格複數未來時主動分詞


karbonigontan

glosses: karbonigi 的賓格單數未來時主動分詞


karbonigontoj

glosses: karbonigi 的複數未來時名詞形主動分詞


karbonigontojn

glosses: karbonigi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


karbonigonton

glosses: karbonigi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


karbonigotaj

glosses: karbonigi 的複數未來時被動分詞


karbonigotajn

glosses: karbonigi 的賓格複數未來時被動分詞


karbonigotan

glosses: karbonigi 的賓格單數未來時被動分詞


karbonigotoj

glosses: karbonigi 的複數未來時名詞形被動分詞


karbonigotojn

glosses: karbonigi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


karbonigoton

glosses: karbonigi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


karesantaj

glosses: karesi 的複數現在時主動分詞


karesantajn

glosses: karesi 的賓格複數現在時主動分詞


karesantan

glosses: karesi 的賓格單數現在時主動分詞


karesantoj

glosses: karesi 的複數現在時名詞形主動分詞


karesantojn

glosses: karesi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


karesanton

glosses: karesi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


karesataj

glosses: karesi 的複數現在時被動分詞


karesatajn

glosses: karesi 的賓格複數現在時被動分詞


karesatan

glosses: karesi 的賓格單數現在時被動分詞


karesatoj

glosses: karesi 的複數現在時名詞形被動分詞


karesatojn

glosses: karesi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


karesaton

glosses: karesi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


karesintaj

glosses: karesi 的複數過去時主動分詞


karesintajn

glosses: karesi 的賓格複數過去時主動分詞


karesintan

glosses: karesi 的賓格單數過去時主動分詞


karesintoj

glosses: karesi 的複數過去時名詞形主動分詞


karesintojn

glosses: karesi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


karesinton

glosses: karesi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


karesitaj

glosses: karesi 的複數過去時被動分詞


karesitajn

glosses: karesi 的賓格複數過去時被動分詞


karesitan

glosses: karesi 的賓格單數過去時被動分詞


karesitoj

glosses: karesi 的複數過去時名詞形被動分詞


psychika

etymology_texts: 源自古希臘語 ψυχή (psukhḗ)。

ipa: [ˈpsɪxɪka]

parts: psy chi ka


psychika

etymology_texts: 借自古希臘語 ψυχικός (psukhikós)。

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-psychika.wav

rhymes: -ɘxika

rhymes: -ika


karesitojn

glosses: karesi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


karesiton

glosses: karesi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


karesontaj

glosses: karesi 的複數未來時主動分詞


karesontajn

glosses: karesi 的賓格複數未來時主動分詞


karesontan

glosses: karesi 的賓格單數未來時主動分詞


karesontoj

glosses: karesi 的複數未來時名詞形主動分詞


karesontojn

glosses: karesi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


karesonton

glosses: karesi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


karesotaj

glosses: karesi 的複數未來時被動分詞


karesotajn

glosses: karesi 的賓格複數未來時被動分詞


karesotan

glosses: karesi 的賓格單數未來時被動分詞


karesotoj

glosses: karesi 的複數未來時名詞形被動分詞


karesotojn

glosses: karesi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


karesoton

glosses: karesi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kaŝantaj

glosses: kaŝi 的複數現在時主動分詞


kaŝantajn

glosses: kaŝi 的賓格複數現在時主動分詞


kaŝantan

glosses: kaŝi 的賓格單數現在時主動分詞


kaŝantoj

glosses: kaŝi 的複數現在時名詞形主動分詞


kaŝantojn

glosses: kaŝi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kaŝanton

glosses: kaŝi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


psychologický

ipa: [ˈpsɪxoloɡɪt͡skiː]

parts: psy cho lo gic ký


kaŝataj

glosses: kaŝi 的複數現在時被動分詞


kaŝatajn

glosses: kaŝi 的賓格複數現在時被動分詞


kaŝatan

glosses: kaŝi 的賓格單數現在時被動分詞


kaŝatoj

glosses: kaŝi 的複數現在時名詞形被動分詞


kaŝatojn

glosses: kaŝi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kaŝaton

glosses: kaŝi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kaŝiĝantaj

glosses: kaŝiĝi 的複數現在時主動分詞


kaŝiĝantajn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數現在時主動分詞


kaŝiĝantan

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數現在時主動分詞


kaŝiĝantoj

glosses: kaŝiĝi 的複數現在時名詞形主動分詞


kaŝiĝantojn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


psychický

etymology_texts: 源自古希臘語 ψυχικός (psukhikós) + -ický。

ipa: [ˈpsɪxɪt͡skiː]

rhymes: -ɪtskiː


kaŝiĝanton

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kaŝiĝintaj

glosses: kaŝiĝi 的複數過去時主動分詞


kaŝiĝintajn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數過去時主動分詞


kaŝiĝintan

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數過去時主動分詞


kaŝiĝintoj

glosses: kaŝiĝi 的複數過去時名詞形主動分詞


kaŝiĝintojn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kaŝiĝinton

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kaŝiĝontaj

glosses: kaŝiĝi 的複數未來時主動分詞


kaŝiĝontajn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數未來時主動分詞


kaŝiĝontan

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數未來時主動分詞


kaŝiĝontoj

glosses: kaŝiĝi 的複數未來時名詞形主動分詞


kaŝiĝontojn

glosses: kaŝiĝi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kaŝiĝonton

glosses: kaŝiĝi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kaŝintaj

glosses: kaŝi 的複數過去時主動分詞


kaŝintajn

glosses: kaŝi 的賓格複數過去時主動分詞


kaŝintan

glosses: kaŝi 的賓格單數過去時主動分詞


kaŝintoj

glosses: kaŝi 的複數過去時名詞形主動分詞


kaŝintojn

glosses: kaŝi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kaŝinton

glosses: kaŝi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kaŝitoj

glosses: kaŝi 的複數過去時名詞形被動分詞


kaŝitojn

glosses: kaŝi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kaŝiton

glosses: kaŝi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kaŝontaj

glosses: kaŝi 的複數未來時主動分詞


kaŝontajn

glosses: kaŝi 的賓格複數未來時主動分詞


kaŝontan

glosses: kaŝi 的賓格單數未來時主動分詞


kaŝontoj

glosses: kaŝi 的複數未來時名詞形主動分詞


kaŝontojn

glosses: kaŝi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kaŝonton

glosses: kaŝi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


psyché

text: Je le sais bien mais faut l'intégrer, plus dans mon corps que dans ma psyché

ref: 2018, Zaz, Résigne-moi

forms: psychés (plural)

parts: psy ché


kaŝotaj

glosses: kaŝi 的複數未來時被動分詞


kaŝotajn

glosses: kaŝi 的賓格複數未來時被動分詞


kaŝotan

glosses: kaŝi 的賓格單數未來時被動分詞


kaŝotoj

glosses: kaŝi 的複數未來時名詞形被動分詞


kaŝotojn

glosses: kaŝi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kaŝoton

glosses: kaŝi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kategoriigantajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數現在時主動分詞


kategoriigantan

glosses: kategoriigi 的賓格單數現在時主動分詞


kategoriigantoj

glosses: kategoriigi 的複數現在時名詞形主動分詞


kategoriigantojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kategoriiganton

glosses: kategoriigi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kategoriigatajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數現在時被動分詞


kategoriigatan

glosses: kategoriigi 的賓格單數現在時被動分詞


kategoriigatoj

glosses: kategoriigi 的複數現在時名詞形被動分詞


kategoriigatojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kategoriigaton

glosses: kategoriigi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kategoriigintajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數過去時主動分詞


kategoriigintan

glosses: kategoriigi 的賓格單數過去時主動分詞


kategoriigintoj

glosses: kategoriigi 的複數過去時名詞形主動分詞


kategoriigintojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kategoriiginton

glosses: kategoriigi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kategoriigitajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數過去時被動分詞


kategoriigitan

glosses: kategoriigi 的賓格單數過去時被動分詞


kategoriigitoj

glosses: kategoriigi 的複數過去時名詞形被動分詞


kategoriigitojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kategoriigiton

glosses: kategoriigi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kategoriigontajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數未來時主動分詞


kategoriigontan

glosses: kategoriigi 的賓格單數未來時主動分詞


kategoriigontoj

glosses: kategoriigi 的複數未來時名詞形主動分詞


kategoriigontojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kategoriigonton

glosses: kategoriigi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kategoriigotajn

glosses: kategoriigi 的賓格複數未來時被動分詞


kategoriigotan

glosses: kategoriigi 的賓格單數未來時被動分詞


kategoriigotoj

glosses: kategoriigi 的複數未來時名詞形被動分詞


kategoriigotojn

glosses: kategoriigi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kategoriigoton

glosses: kategoriigi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kaŭzantaj

glosses: kaŭzi 的複數現在時主動分詞


kaŭzantajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數現在時主動分詞


kaŭzantan

glosses: kaŭzi 的賓格單數現在時主動分詞


psiko

etymology_texts: 源自拉丁語 psychē，源自古希臘語 ψῡχή (psūkhḗ)。對比意大利語 psiche、葡萄牙語、西班牙語 psique、波蘭語 psychika、俄語 пси́хика (psíxika)、德語 Psyche、意第緒語 פּסיכע (psikhe)。世界語 Psiĥo 的同源對似詞。

forms:
psiĥo (alternative)
psikon (accusative singular)
psikoj (plural)
psikojn (accusative plural)

ipa: /ˈpsiko/

roman: psi‧ko

animo

sense: 靈魂


kaŭzantoj

glosses: kaŭzi 的複數現在時名詞形主動分詞


kaŭzantojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kaŭzanton

glosses: kaŭzi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kaŭzataj

glosses: kaŭzi 的複數現在時被動分詞


kaŭzatajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數現在時被動分詞


kaŭzatan

glosses: kaŭzi 的賓格單數現在時被動分詞


kaŭzatoj

glosses: kaŭzi 的複數現在時名詞形被動分詞


kaŭzatojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kaŭzaton

glosses: kaŭzi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kaŭzintaj

glosses: kaŭzi 的複數過去時主動分詞


kaŭzintajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數過去時主動分詞


kaŭzintan

glosses: kaŭzi 的賓格單數過去時主動分詞


kaŭzintoj

glosses: kaŭzi 的複數過去時名詞形主動分詞


psikozo

forms:
psikozon (accusative singular)
psikozoj (plural)
psikozojn (accusative plural)

psiĥozo

sense: 精神病


kaŭzintojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kaŭzinton

glosses: kaŭzi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kaŭzitaj

glosses: kaŭzi 的複數過去時被動分詞


kaŭzitajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數過去時被動分詞


kaŭzitan

glosses: kaŭzi 的賓格單數過去時被動分詞


kaŭzitoj

glosses: kaŭzi 的複數過去時名詞形被動分詞


kaŭzitojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kaŭziton

glosses: kaŭzi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kaŭzontaj

glosses: kaŭzi 的複數未來時主動分詞


kaŭzontajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數未來時主動分詞


kaŭzontan

glosses: kaŭzi 的賓格單數未來時主動分詞


kaŭzontoj

glosses: kaŭzi 的複數未來時名詞形主動分詞


kaŭzontojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kaŭzonton

glosses: kaŭzi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kaŭzotaj

glosses: kaŭzi 的複數未來時被動分詞


kaŭzotajn

glosses: kaŭzi 的賓格複數未來時被動分詞


kaŭzotan

glosses: kaŭzi 的賓格單數未來時被動分詞


kaŭzotoj

glosses: kaŭzi 的複數未來時名詞形被動分詞


kaŭzotojn

glosses: kaŭzi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kaŭzoton

glosses: kaŭzi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kavalirantaj

glosses: kavaliri 的複數現在時主動分詞


kavalirantajn

glosses: kavaliri 的賓格複數現在時主動分詞


kavalirantan

glosses: kavaliri 的賓格單數現在時主動分詞


kavalirantoj

glosses: kavaliri 的複數現在時名詞形主動分詞


kavalirantojn

glosses: kavaliri 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kavaliranton

glosses: kavaliri 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kavalirataj

glosses: kavaliri 的複數現在時被動分詞


kavaliratajn

glosses: kavaliri 的賓格複數現在時被動分詞


kavaliratan

glosses: kavaliri 的賓格單數現在時被動分詞


kavaliratoj

glosses: kavaliri 的複數現在時名詞形被動分詞


kavaliratojn

glosses: kavaliri 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kavaliraton

glosses: kavaliri 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


psikologo

forms:
psikologon (accusative singular)
psikologoj (plural)
psikologojn (accusative plural)

ipa: /psikoˈloɡo/

parts: psi ko lo go


kavalirintaj

glosses: kavaliri 的複數過去時主動分詞


kavalirintajn

glosses: kavaliri 的賓格複數過去時主動分詞


kavalirintan

glosses: kavaliri 的賓格單數過去時主動分詞


kavalirintoj

glosses: kavaliri 的複數過去時名詞形主動分詞


kavalirintojn

glosses: kavaliri 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kavalirinton

glosses: kavaliri 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kavaliritaj

glosses: kavaliri 的複數過去時被動分詞


kavaliritajn

glosses: kavaliri 的賓格複數過去時被動分詞


kavaliritan

glosses: kavaliri 的賓格單數過去時被動分詞


kavaliritoj

glosses: kavaliri 的複數過去時名詞形被動分詞


kavaliritojn

glosses: kavaliri 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kavaliriton

glosses: kavaliri 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kavalirontaj

glosses: kavaliri 的複數未來時主動分詞


kavalirontajn

glosses: kavaliri 的賓格複數未來時主動分詞


kavalirontan

glosses: kavaliri 的賓格單數未來時主動分詞


kavalirontoj

glosses: kavaliri 的複數未來時名詞形主動分詞


kavalirontojn

glosses: kavaliri 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kavalironton

glosses: kavaliri 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kavalirotaj

glosses: kavaliri 的複數未來時被動分詞


kavalirotajn

glosses: kavaliri 的賓格複數未來時被動分詞


kavalirotan

glosses: kavaliri 的賓格單數未來時被動分詞


kavalirotoj

glosses: kavaliri 的複數未來時名詞形被動分詞


kavalirotojn

glosses: kavaliri 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kavaliroton

glosses: kavaliri 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kavigantaj

glosses: kavigi 的複數現在時主動分詞


kavigantajn

glosses: kavigi 的賓格複數現在時主動分詞


kavigantan

glosses: kavigi 的賓格單數現在時主動分詞


kavigantoj

glosses: kavigi 的複數現在時名詞形主動分詞


kavigantojn

glosses: kavigi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kaviganton

glosses: kavigi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kavigataj

glosses: kavigi 的複數現在時被動分詞


kavigatajn

glosses: kavigi 的賓格複數現在時被動分詞


kavigatan

glosses: kavigi 的賓格單數現在時被動分詞


kavigatoj

glosses: kavigi 的複數現在時名詞形被動分詞


kavigatojn

glosses: kavigi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


psikologio

forms:
psiĥologio (alternative)
psikologion

ipa: /psikoloˈɡio/

roman: psi‧ko‧lo‧gi‧o


kavigaton

glosses: kavigi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kavigintaj

glosses: kavigi 的複數過去時主動分詞


kavigintajn

glosses: kavigi 的賓格複數過去時主動分詞


kavigintan

glosses: kavigi 的賓格單數過去時主動分詞


kavigintoj

glosses: kavigi 的複數過去時名詞形主動分詞


kavigintojn

glosses: kavigi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kaviginton

glosses: kavigi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kavigitaj

glosses: kavigi 的複數過去時被動分詞


kavigitajn

glosses: kavigi 的賓格複數過去時被動分詞


kavigitan

glosses: kavigi 的賓格單數過去時被動分詞


kavigitoj

glosses: kavigi 的複數過去時名詞形被動分詞


kavigitojn

glosses: kavigi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kavigiton

glosses: kavigi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kavigontaj

glosses: kavigi 的複數未來時主動分詞


kavigontajn

glosses: kavigi 的賓格複數未來時主動分詞


kavigontan

glosses: kavigi 的賓格單數未來時主動分詞


kavigontoj

glosses: kavigi 的複數未來時名詞形主動分詞


kavigontojn

glosses: kavigi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kavigonton

glosses: kavigi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kavigotaj

glosses: kavigi 的複數未來時被動分詞


kavigotajn

glosses: kavigi 的賓格複數未來時被動分詞


kavigotan

glosses: kavigi 的賓格單數未來時被動分詞


kavigotoj

glosses: kavigi 的複數未來時名詞形被動分詞


kavigotojn

glosses: kavigi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kavigoton

glosses: kavigi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


kisantaj

glosses: kisi 的複數現在時主動分詞


kisantajn

glosses: kisi 的賓格複數現在時主動分詞


kisantan

glosses: kisi 的賓格單數現在時主動分詞


kisantoj

glosses: kisi 的複數現在時名詞形主動分詞


kisantojn

glosses: kisi 的賓格複數現在時名詞形主動分詞


kisanton

glosses: kisi 的賓格單數現在時名詞形主動分詞


kisataj

glosses: kisi 的複數現在時被動分詞


kisatajn

glosses: kisi 的賓格複數現在時被動分詞


kisatan

glosses: kisi 的賓格單數現在時被動分詞


kisatoj

glosses: kisi 的複數現在時名詞形被動分詞


kisatojn

glosses: kisi 的賓格複數現在時名詞形被動分詞


kisaton

glosses: kisi 的賓格單數現在時名詞形被動分詞


kisintaj

glosses: kisi 的複數過去時主動分詞


kisintajn

glosses: kisi 的賓格複數過去時主動分詞


kisintan

glosses: kisi 的賓格單數過去時主動分詞


kisintoj

glosses: kisi 的複數過去時名詞形主動分詞


kisintojn

glosses: kisi 的賓格複數過去時名詞形主動分詞


kisinton

glosses: kisi 的賓格單數過去時名詞形主動分詞


kisitaj

glosses: kisi 的複數過去時被動分詞


kisitajn

glosses: kisi 的賓格複數過去時被動分詞


kisitan

glosses: kisi 的賓格單數過去時被動分詞


kisitoj

glosses: kisi 的複數過去時名詞形被動分詞


kisitojn

glosses: kisi 的賓格複數過去時名詞形被動分詞


kisiton

glosses: kisi 的賓格單數過去時名詞形被動分詞


kisontaj

glosses: kisi 的複數未來時主動分詞


kisontajn

glosses: kisi 的賓格複數未來時主動分詞


kisontan

glosses: kisi 的賓格單數未來時主動分詞


kisontoj

glosses: kisi 的複數未來時名詞形主動分詞


kisontojn

glosses: kisi 的賓格複數未來時名詞形主動分詞


kisonton

glosses: kisi 的賓格單數未來時名詞形主動分詞


kisotaj

glosses: kisi 的複數未來時被動分詞


kisotajn

glosses: kisi 的賓格複數未來時被動分詞


kisotan

glosses: kisi 的賓格單數未來時被動分詞


kisotoj

glosses: kisi 的複數未來時名詞形被動分詞


kisotojn

glosses: kisi 的賓格複數未來時名詞形被動分詞


kisoton

glosses: kisi 的賓格單數未來時名詞形被動分詞


araneolus

forms:
arāneolus (canonical)
arāneolī (genitive)

arāneola

sense: 小蜘蛛


araneosus

forms:
arāneōsus (canonical)
arāneōsa (feminine)
arāneōsum (neuter)

raw_tags: ；第一/第二類變格形容詞


босий

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bosъ。

forms:
бо́сий (canonical)
bósyj (romanization)

ipa: [ˈbɔsei̯]

босоно́гий

roman: bosonóhyj


title: 光脚

redirect: 光腳

pos: hard-redirect


bosonog

forms:
bosònog (canonical)
босо̀ног
bosònogī

ipa: /bosǒnoɡ/

parts: bo so nog


bosonogi

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bosonogъ。

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-bosonogi.wav

rhymes: -ɔɡi

bosy

sense: 赤腳的

parts: bo so no gi


j'

pos: pron

pos_title: 代詞

text: J'ai sommeil.

translation: 我想睡覺。

ipa: /ʒ‿/

audio: LL-Q150 (fra)-Lepticed7-j'.wav


j'

text: J' t'amo

translation: 我愛你

text: J' te voglio bene assaje

translation: 我很想/很愛你

text: J'aggio parlat' a tte

translation: 我和你說

forms: j’ (canonical)


title: 另类

redirect: 另類


title: 装蒜

redirect: 裝蒜


title: 讨嫌

redirect: 討嫌


title: 置顶

redirect: 置頂


title: 听见

redirect: 聽見


title: 听到

redirect: 聽到


title: 海岛

redirect: 海島


餅藥

forms:
饼药 (Simplified-Chinese)
丙藥 (Traditional-Chinese alternative)
丙药 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: piáⁿ-io̍h

zh_pron: bian² ioh⁸

zh_pron: bian² iêh⁸

zh_pron: piánn-io̍h

zh_pron: pviafioih

ipa: /pĩ̯ã⁵⁵⁴⁻²⁴ i̯oʔ²⁴/

ipa: /pĩ̯ã⁵³⁻⁴⁴ i̯oʔ⁴/

zh_pron: piáⁿ io̍h

zh_pron: piáⁿ ie̍h

ipa: /pĩã⁵²⁻³⁵ ioʔ⁴/

ipa: /pĩã⁵²⁻³⁵ ieʔ⁴/


title: 长女

redirect: 長女


瓜田不納履，李下不整冠

pos: proverb

pos_title: 諺語

forms: 瓜田不纳履，李下不整冠

zh_pron: guātián bù nà lǚ

zh_pron: lǐxià bù zhěng guān

zh_pron: ㄍㄨㄚ ㄊㄧㄢˊ ㄅㄨˋ ㄋㄚˋ ㄌㄩˇ

zh_pron: ㄌㄧˇ ㄒㄧㄚˋ ㄅㄨˋ ㄓㄥˇ ㄍㄨㄢ

zh_pron: lǐxià bù zhěng guān [實際讀音：guātián bú nà lǚ

zh_pron: ㄍㄨㄚ ㄊㄧㄢˊ ㄅㄨˋ ㄋㄚˋ ㄌㄩˇ

zh_pron: ㄌㄧˇ ㄒㄧㄚˋ ㄅㄨˋ ㄓㄥˇ ㄍㄨㄢ

zh_pron: guatián bù nà lyǔ

zh_pron: lǐsià bù jhěng guan

zh_pron: kua¹-tʻien² pu⁴ na⁴ lü³

zh_pron: li³-hsia⁴ pu⁴ chêng³ kuan¹

zh_pron: gwā-tyán bù nà lyǔ-

zh_pron: lǐ-syà bù jěng gwān

zh_pron: guatyan bu nah leu

zh_pron: liishiah bu jeeng guan

zh_pron: гуатянь бу на люй

roman: guatjanʹ bu na ljuj, lisja bu čžɛn guanʹ

zh_pron: лися бу чжэн гуань

ipa: /ku̯ä⁵⁵ tʰi̯ɛn³⁵ pu⁵¹⁻³⁵ nä⁵¹ ly²¹⁴⁻³⁵ li²¹⁴⁻²¹ ɕi̯ä⁵¹⁻⁵³ pu⁵¹ ʈ͡ʂɤŋ²¹⁴⁻²¹ ku̯än⁵⁵/

瓜田李下

roman: guātiánlǐxià

李下瓜田

roman: lǐxiàguātián

李下に冠を正さず

roman: rika ni kanmuri o tadasazu

ruby: 李下 りか

ruby: 冠 かんむり

ruby: 正 ただ

瓜田に履を納れず、李下に冠を正さず

roman: kaden ni kutsu o irezu, rika ni kanmuri o tadasazu

ruby: 瓜 か

ruby: 田 でん

ruby: 履 くつ

ruby: 納 い


達瓦里氏

etymology_texts: 借自俄語 това́рищ (továrišč)。

raw_tags: 多用於蘇聯、俄羅斯語境下

forms: 达瓦里氏 (Simplified-Chinese)

zh_pron: dáwǎlǐshì

zh_pron: ㄉㄚˊ ㄨㄚˇ ㄌㄧˇ ㄕˋ

zh_pron: dáwǎlǐshì [實際讀音：dáwálǐshì

zh_pron: ㄉㄚˊ ㄨㄚˇ ㄌㄧˇ ㄕˋ

zh_pron: dáwǎlǐshìh

zh_pron: dá-wǎ-lǐ-shr̀

zh_pron: darwoaliishyh

zh_pron: давалиши

roman: davališi

ipa: /tä³⁵ wä²¹⁴⁻³⁵ li²¹⁴⁻²¹ ʂʐ̩⁵¹/

達瓦里希

roman: dáwǎlǐxī


達瓦里希

etymology_texts: 借自俄語 това́рищи (továrišči)。

raw_tags: 多用於蘇聯、俄羅斯語境下

forms: 达瓦里希 (Simplified-Chinese)

zh_pron: dáwǎlǐxī

zh_pron: ㄉㄚˊ ㄨㄚˇ ㄌㄧˇ ㄒㄧ

zh_pron: dáwǎlǐxī [實際讀音：dáwálǐxī

zh_pron: ㄉㄚˊ ㄨㄚˇ ㄌㄧˇ ㄒㄧ

zh_pron: dáwǎlǐsi

zh_pron: dá-wǎ-lǐ-syī

zh_pron: darwoaliishi

zh_pron: давалиси

roman: davalisi

ipa: /tä³⁵ wä²¹⁴⁻³⁵ li²¹⁴⁻²¹ ɕi⁵⁵/

達瓦里氏

roman: dáwǎlǐshì


товарищи

glosses: това́рищ (továrišč) 的主格複數

forms:
това́рищи (canonical)
továrišči (romanization)

ipa: [tɐˈvarʲɪɕːɪ]


тов.

etymology_texts: това́рищ (továrišč)的縮寫

forms: tov. (romanization)

т.

roman: t.

sense: 同志，夥伴


arrête

pos_title: 動詞

glosses:
arrêter 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
arrêter 的屈折：
第二人稱單數命令式

homophone: arrêtes

roman: arrêtent


title: 春风化雨

redirect: 春風化雨


OST

glosses: original soundtrack (“原聲帶，原聲音樂”) 之首字母縮略詞

text: High Fidelity OST

translation: 高保真原聲帶

forms: OSTs (plural)


OST

pos: name

pos_title: 專有名詞

text: The most important source of space law is the 1967 Treaty on Principles Governing the Activities of States in the Exploration and Use of Outer Space, including the Moon and Other Celestial Bodies (OST).¹⁶ […] The OST is a product of the Cold War era when the United States and the Soviet Union—the only states with spacefaring capability—were bitter rivals, each fundamentally distrustful of the other.

translation: 太空法最重要的一個來源，就是1967年生效的《關於各國探索和利用包括月球和其他天體的外太空活動所應遵守原則的條約》（OST）。¹⁶ […] 《外層空間條約》是冷戰時期的產物，當時世界上只有美國和蘇聯有能力進行空間旅行，而這兩國互相敵對，完全不信任對方。

ref: 2014，John G Sprankling，「Rights in Airspace and Outer Space [領空及外太空的權利]」，收錄於 The International Law of Property [國際所有權法]，Oxford University Press，→ISBN，176頁：


OST

forms:
OST (canonical)
ōesutī (romanization)

サウンドトラック

roman: saundotorakku


嗜み

glosses: 嗜む (tashinamu) 的未然形及連用形 [一段動詞]

forms:
嗜み (canonical)
tashinami (romanization)

other: たしなみ

roman: [tàshínámí]

roman: [tàshínámíꜜ]

ipa: [ta̠ɕina̠mʲi]


嗜み

glosses: （對藝術等的）知識，經驗，精通

text: 生け花の嗜みがある。

translation: 精通插花。

roman: Ikebana no tashinami ga aru.

ruby: 生 い

ruby: 花 ばな

ruby: 嗜 たしな


つび

text: 玉門 房内經云玉門、女陰名也、按謂女陰爲玉門、見外臺秘要引素女經及病源候論婦人帶下候、楊氏漢語抄云、尿、通鼻今案俗人或曰朱門並未詳

ref: 938，源順，和名類聚抄，第2卷，46頁：

text: 陰 ツヒ 玉茎玉門等之通称 尿 開 玉門 朱門　玉泉

text: 彼女がつかひける物の中に、つくしの女ありけり。… 「其つくしの女、われにあはせ給へ。たえがたくゆかしき事侍り」といへば、妻のことふるやう、 「… 何事の床敷てかくはのたまふぞ」といへば、盛廣、「いまだしりたまはぬか。つびはつくしつびとて、第一の物といふなり。」

ref: 1254年，古今著聞集（第16卷，第544話）

text: Tçubi. ツビ (開) 女子の陰部。卑語。

ref: 1603，Vocabvlario da Lingoa de Iapam (日葡辞書)（以葡萄牙語寫成），長崎，621頁：

text: 陰 へへ つび 奥羽及越路又尾張邊にて べべといふ 關西關東ともにべゞといふは小兒の衣服の事なり 下總にてそゝといふ 此外男女の陰名國々異名多し 略す 江戸にて物のそゝけたつなどいふ詞有 和泉及遠江邊にてはぼゞけたつと云。江戸にてはさはいはれぬことばなり

ref: 1775年，物類稱呼（第30頁）

forms:
𡱖 (alternative kanji)
tsubi (romanization)

ipa: [t͡sɨbʲi]

まんこ

roman: manko

おまんこ

roman: omanko

おめこ

roman: omeko

そそ

roman: soso

おそそ

roman: ososo

ほと

roman: hoto

みと

roman: mito

へへ

roman: hehe

べべ

roman: bebe


雞爪槭

forms:
鷄爪槭 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡爪槭 (Simplified-Chinese)
鷄爪槭 (Traditional-Chinese alternative)
鸡爪槭 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: jīzhuǎqī

zh_pron: ㄐㄧ ㄓㄨㄚˇ ㄑㄧ

zh_pron: jijhuǎci

zh_pron: jī-jwǎ-chī

zh_pron: jijoachi

zh_pron: цзичжуаци

roman: czičžuaci

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂu̯ä²¹⁴⁻²¹ t͡ɕʰi⁵⁵/


雞爪

forms:
鷄爪 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡爪 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jīzhuǎ

zh_pron: jīzhǎo

zh_pron: ㄐㄧ ㄓㄨㄚˇ

zh_pron: ㄐㄧ ㄓㄠˇ

zh_pron: kiê-cháu

zh_pron: gê¹ zau³

zh_pron: ke-jiáu

zh_pron: koe-jiáu

zh_pron: jijhuǎ

zh_pron: jī-jwǎ

zh_pron: jijoa

zh_pron: цзичжуа

roman: czičžua

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂu̯ä²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: jīzhuǎr

zh_pron: ㄐㄧ ㄓㄨㄚˇㄦ

zh_pron: jijhuǎr

zh_pron: jī-jwǎr

zh_pron: jijoal

zh_pron: цзичжуар

roman: czičžuar

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂu̯ɑɻ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: jijhǎo

zh_pron: jī-jǎu

zh_pron: jijao

zh_pron: цзичжао

roman: czičžao

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂɑʊ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: gie^ˊ zau^ˋ

zh_pron: gie¹ zau³

ipa: /ki̯e²⁴ t͡sau̯³¹/

ipa: /ke⁴⁴⁻³⁵ t͡sau³¹/

zh_pron: kejiao

ipa: /ke⁴⁴⁻³³ zi̯au̯⁴¹/

zh_pron: kue-jiáu

zh_pron: koejiao

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻³³ zi̯au̯⁴¹/


雞爪子

forms:
鷄爪子 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡爪子 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jīzhuǎzi

zh_pron: ㄐㄧ ㄓㄨㄚˇ ˙ㄗ

zh_pron: ji¹ zao³ zi³⁻²

zh_pron: ji¹ zua³ zi³⁻²

zh_pron: ji¹ zau³ zr

zh_pron: jijhuǎzi̊h

zh_pron: jī-jwǎ-dz

zh_pron: цзичжуацзы

roman: czičžuaczy

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂu̯ä²¹⁴ d͡z̥z̩⁴/

zh_pron: gi zao z

zh_pron: gi zua z

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ t͡sau⁵³ t͡sz̩⁵³⁻²¹/

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ t͡sua⁵³ t͡sz̩⁵³⁻²¹/

ipa: /t͡ɕi³³ t͡sɒu̯⁴¹ t͡sz̩³/


雞跤爪

forms:
鷄跤爪 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡跤爪 (Simplified-Chinese)
雞腳爪 (Traditional-Chinese alternative)
鸡脚爪 (Simplified-Chinese alternative)
雞骹爪 (Traditional-Chinese alternative)
鸡骹爪 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: gái-káu-cǎu

zh_pron: koe-kha-liáu

zh_pron: koe-kha-niáu

zh_pron: ke-kha-jiáu

ipa: /kai⁵⁴ kʰau⁵⁴ t͡sau²¹/

zh_pron: kue-kha-liáu

zh_pron: koe'qaliao

ipa: /ku̯e³³ kʰa³³ li̯au̯⁵⁵⁴/

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻²² kʰa⁴⁴⁻²² li̯au̯⁵³/

zh_pron: kue-kha-niáu

zh_pron: koe'qaniao

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻³³ kʰa⁴⁴⁻³³ nĩ̯ãũ̯⁵³/

zh_pron: ke'qajiao

ipa: /ke⁴⁴⁻³³ kʰa⁴⁴⁻³³ zi̯au̯⁴¹/

ipa: /ke⁴⁴⁻²² kʰa⁴⁴⁻²² d͡zi̯au̯⁵³/


雞跤

forms:
鷄跤 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡跤 (Simplified-Chinese)
雞腳 (Traditional-Chinese alternative)
鸡脚 (Simplified-Chinese alternative)
雞骹 (Traditional-Chinese alternative)
鸡骹 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: giĕ-*kă

zh_pron: ke-kha

zh_pron: koe-kha

ipa: /kie⁵⁵ kʰa⁵⁵/

zh_pron: ke'qaf

ipa: /ke³³⁻²¹ kʰa³³/

zh_pron: kue-kha

zh_pron: koe'qaf

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻²² kʰa⁴⁴/


跤爪

forms:
腳爪 (Traditional-Chinese alternative)
脚爪 (Simplified-Chinese alternative)
骹爪 (alternative)

zh_pron: káu-cǎu

zh_pron: kă-cāu

zh_pron: kha-liáu

zh_pron: kha-niáu

zh_pron: kha-jiáu

ipa: /kʰau⁵⁴ t͡sau²¹/

ipa: /kʰa⁵⁵⁻⁵³ ^((t͡s-))ʒau³³/

zh_pron: qaliao

ipa: /kʰa³³ li̯au̯⁵⁵⁴/

zh_pron: qaniao

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ nĩ̯ãũ̯⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² nĩ̯ãũ̯⁵³/

zh_pron: qajiao

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ zi̯au̯⁴¹/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² d͡zi̯au̯⁵³/


chicken leg

forms: chicken legs (plural)

ipa: /ˈt͡ʃɪkən lɛɡ/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-Flame, not lame-chicken leg.wav


雞翅膀

glosses: 雞的翅膀部分，可供食用。

forms:
鷄翅膀 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡翅膀 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jīchìbǎng

zh_pron: ㄐㄧ ㄔˋ ㄅㄤˇ

zh_pron: gai¹ ci³ pong⁴

zh_pron: jichìhbǎng

zh_pron: jī-chr̀-bǎng

zh_pron: jichyhbaang

zh_pron: цзичибан

roman: czičiban

ipa: /t͡ɕi⁵⁵ ʈ͡ʂʰʐ̩⁵¹ pɑŋ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: gāi chi pòhng

zh_pron: gai¹ tsi³ pong⁴

zh_pron: gei¹ qi³ pong⁴

ipa: /kɐi̯⁵⁵ t͡sʰiː³³ pʰɔːŋ²¹/


Євген

glosses: 尤金，男性人名，Yevhen，等價於英語Eugene

forms:
Євге́н (canonical)
Jevhén (romanization)
Євге́на (genitive)
Євге́ни (nominative plural)
Євге́нів (genitive plural)

ipa: [jeu̯ˈɦɛn]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Євген.wav


Євразія

forms:
Євра́зія (canonical)
Jevrázija (romanization)
Євра́зії (genitive)

ipa: [jeu̯ˈrazʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Євразія.wav


Європа

forms:
Євро́па (canonical)
Jevrópa (romanization)
Євро́пи (genitive)

ipa: [jeu̯ˈrɔpɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Європа.wav


Єреван

glosses: 埃里溫，葉里溫（亞美尼亞首都）

forms:
Єрева́н (canonical)
Jereván (romanization)
Єрева́на (genitive)

ipa: [jereˈʋan]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Єреван.wav


Іллірія

forms:
Іллі́рія (canonical)
Illírija (romanization)
Іллі́рії (genitive)

ipa: [iˈlʲːirʲijɐ]


Індонезія

forms:
Індоне́зія (canonical)
Indonézija (romanization)
Індоне́зії (genitive)

ipa: [indɔˈnɛzʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Індонезія.wav


Ірак

forms:
Іра́к (canonical)
Irák (romanization)
Іра́ку (genitive)
іра́кський (relational adjective)

ipa: [iˈrak]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ірак.wav


Іран

forms:
Іра́н (canonical)
Irán (romanization)
Іра́ну (genitive)
іра́нський (relational adjective)

ipa: [iˈran]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Іран.wav


Ірина

glosses: 女性人名，Iryna，等價於英語Irene

forms:
Іри́на (canonical)
Irýna (romanization)
Іри́ни (genitive)
Іри́ни (nominative plural)
Іри́н (genitive plural)

ipa: [iˈrɪnɐ]


Ірландія

forms:
Ірла́ндія (canonical)
Irlándija (romanization)
Ірла́ндії (genitive)

ipa: [irˈɫanʲdʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ірландія.wav


Ірод

forms:
І́род (canonical)
Írod (romanization)
І́рода (genitive)
І́роди (nominative plural)
І́родів (genitive plural)

ipa: [ˈirɔd]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ірод.wav


Ісландія

forms:
Ісла́ндія (canonical)
Islándija (romanization)
Ісла́ндії (genitive)

ipa: [isˈɫanʲdʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ісландія.wav

parts: Іс ла́н ді я


Іспанія

forms:
Гішпа́нія (alternative)
Іспа́нія (canonical)
Ispánija (romanization)
Іспа́ніі (genitive)
іспа́нскі (relational adjective)

ipa: [jiˈspanʲija]


Іспанія

forms:
Іспа́нія (canonical)
Ispánija (romanization)
Гишпа́нія (dated alternative)
Еспа́нія (alternative)

іспанськый

roman: ispansʹkŷj


Іспанія

glosses: 西班牙（南歐國家；官方名稱：Королі́вство Іспа́нія (Korolívstvo Ispánija)）

forms:
Іспа́нія (canonical)
Ispánija (romanization)
Іспа́нії (genitive)
іспа́нський (relational adjective)
іспане́ць (demonym)
іспа́нка (feminine demonym)

ipa: [iˈspanʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Іспанія.wav

parts: Іспа нія


Ісус

forms:
Ісу́с (canonical)
Isús (romanization)
Ісу́са (genitive)
Ісу́си (nominative plural)
Ісу́сів (genitive plural)

ipa: [iˈsus]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ісус.wav


Ісус Христос

forms:
Ісу́с Христо́с (canonical)
Isús Xrystós (romanization)
Ісу́са Христа́ (genitive)

ipa: [iˈsus xreˈstɔs]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ісус Христос.wav


Італія

forms:
Іта́лія (canonical)
Itálija (romanization)
Іта́лії (genitive)
італі́йський (relational adjective)

ipa: [iˈtalʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Італія.wav

італі́єць

roman: italíjecʹ

італі́йка

roman: italíjka

італі́йський

roman: italíjsʹkyj


Австрія

forms:
А́встрія (canonical)
Ávstrija (romanization)
А́встрії (genitive)
австрі́йський (relational adjective)

ipa: [ˈau̯stʲrʲijɐ]


Азовське море

forms:
Азо́вське мо́ре (canonical)
Azóvsʹke móre (romanization)
Азо́вського мо́ря (genitive)

ipa: [ɐˈzɔu̯sʲke ˈmɔre]

Озі́вське мо́ре

roman: Ozívsʹke móre

sense: 亞速海


Азія

glosses: 亞洲（地球上面積最大的大洲，位於歐洲和太平洋之間）

glosses: (歷史) 亞細亞（安納托利亞西部羅馬帝國的行省，存在於公元前133年（羅馬共和國期間）至公元7世紀）

forms:
А́зія (canonical)
Ázija (romanization)
А́зіі (genitive)
азія́цкі (relational adjective)

ipa: [ˈazʲija]


Азія

glosses: А́зия (Ázija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
А́зія (canonical)
Ázija (romanization)
А́зіи (genitive)


Азія

glosses: 亞洲（地球上面積最大的大洲，位於歐洲和太平洋之間）

forms:
А́зія (canonical)
Ázija (romanization)
А́зії (genitive)
азіа́тський (relational adjective)
азі́йський (relational adjective)

ipa: [ˈazʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Азія.wav


Албанія

glosses: 阿爾巴尼亞（位於歐洲的國家）

text: Рэспу́блiка Алба́нія

translation: 阿爾巴尼亞共和國

roman: Respúblika Albánija

forms:
Альба́нія (alternative)
Алба́нія (canonical)
Albánija (romanization)
Алба́ніі (genitive)
алба́нскі (relational adjective)

ipa: [aɫˈbanʲija]

алба́нец

roman: albánjec

алба́нка

roman: albánka

алба́нскі

roman: albánski


Албанія

glosses: Алба́ния (Albánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Алба́нія (canonical)
Albánija (romanization)
Алба́ніи (genitive)
алба́нскій (relational adjective)


Албанія

glosses: 阿爾巴尼亞（位於歐洲的國家）

forms:
Алба́нія (canonical)
Albánija (romanization)
Алба́нії (genitive)
алба́нський (relational adjective)

ipa: [ɐɫˈbanʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Албанія.wav

Респу́бліка Алба́нія

sense: 阿爾巴尼亞（位於歐洲的國家）


Алістер

forms:
А́лістер (canonical)
Álister (romanization)
А́лістера (genitive)
А́лістери (nominative plural)
А́лістерів (genitive plural)

ipa: [ˈalʲister]


Андрій

etymology_texts: 源自古希臘語 Ἀνδρέας (Andréas)

glosses: 男性人名，安德里，等價於英語Andrew

forms:
Андрі́й (canonical)
Andríj (romanization)
Андрі́я (genitive)
Андрі́ї (nominative plural)
Андрі́їв (genitive plural)

ipa: [ɐnˈdʲrʲii̯]

Андрійчу́к

roman: Andrijčúk

Андрі́єнко

roman: Andríjenko

Андрі́йович

roman: Andríjovyč

Андрі́ївна

roman: Andríjivna


Антигуа і Барбуда

forms:
Анти́ґуа і Барбу́да (alternative)
Анти́гуа і Барбу́да (canonical)
Antýhua i Barbúda (romanization)
Анти́гуа і Барбу́ди (genitive)

ipa: [ɐnˈtɪɦʊɐ i bɐrˈbudɐ]

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Антигуа і Барбуда.wav


Аравія

glosses: Ара́вия (Arávija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Ара́вія (canonical)
Arávija (romanization)
Ара́віи (genitive)


Аравія

glosses: 阿拉伯（西亞和中東的半島）

forms:
Ара́вія (canonical)
Arávija (romanization)
Ара́вії (genitive)

ipa: [ɐˈraʋʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Аравія.wav


Арістотель

etymology_texts: 来自古希臘語 Ἀριστοτέλης (Aristotélēs)。

forms:
Арісто́тель (canonical)
Aristótelʹ (romanization)
Арісто́теля (genitive)
Арісто́телі (nominative plural)
Арісто́телів (genitive plural)

ipa: [ɐrʲiˈstɔtelʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Арістотель.wav


Баварія

glosses: 巴伐利亞，拜恩，拜仁（德國東南部的州）

forms:
Бава́рія (canonical)
Bavárija (romanization)
Бава́рії (genitive)
бава́рський (relational adjective)

ipa: [bɐˈʋarʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Баварія.wav

бава́рець

roman: bavárecʹ

бава́рка

roman: bavárka


Бенін

forms:
Бэні́н (alternative)
Бені́н (canonical)
Bjenín (romanization)
Бені́на (genitive)
бені́нскі (relational adjective)

ipa: [bʲeˈnʲin]


Бенін

forms:
Бені́н (canonical)
Benín (romanization)
Бені́ну (genitive)
бені́нський (relational adjective)

ipa: [beˈnʲin]

ipa: [ˈbɛnʲin]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Бенін.wav


Бенін

glosses: 貝寧城（奈及利亞城市名）

forms:
Бе́нін (canonical)
Бені́н (canonical)
Bénin (romanization)
Benín (romanization)
Бе́ніна (genitive)
Бені́на (genitive)
бе́нінський (relational adjective)
бені́нський (relational adjective)


Берлін

forms:
Берлі́н (canonical)
Berlín (romanization)
Берлі́на (genitive)
берлі́нський (relational adjective)

ipa: [berˈlʲin]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Берлін.wav


Болівія

forms:
Болі́вія (canonical)
Bolívija (romanization)
Болі́вії (genitive)

ipa: [boˈlʲiʋʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Болівія.wav


Боснія

glosses: 波士尼亞，波斯尼亞（位於東南歐的國家）

forms:
Бо́сьнія (alternative)
Бо́снія (canonical)
Bósnija (romanization)
Бо́сніі (genitive)

ipa: [ˈbosʲnʲija]

Бо́снія і Герцагаві́на

roman: Bósnija i Hjercahavína

басні́ец

roman: basníjec

басня́к

roman: basnják

басні́йка

roman: basníjka

басня́чка

roman: basnjáčka

басні́йскі

roman: basníjski


Боснія

glosses: Бо́сния (Bósnija)在1918年正寫法改革以前的寫法

forms:
Бо́снія (canonical)
Bósnija (romanization)
Бо́сніи (genitive)
босні́йскій (relational adjective)


Боснія

glosses: 波士尼亞，波斯尼亞（位於東南歐的國家）

forms:
Бо́снія (canonical)
Bósnija (romanization)
Бо́снії (genitive)
босні́йський (relational adjective)
босня́цький (relational adjective)

ipa: [ˈbɔsʲnʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Боснія.wav


Бразилія

forms:
Брази́лія (canonical)
Brazýlija (romanization)
Брази́лії (genitive)

ipa: [brɐˈzɪlʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Бразилія.wav


Брест

glosses: 布列斯特（白俄羅斯城市）

forms:
Brest (romanization)
Бре́ста (genitive)

ipa: [brɛst]


Британія

glosses: Брита́ния (Británija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Брита́нія (canonical)
Británija (romanization)
Брита́ніи (genitive)


Британія

glosses: 不列顛（位於西歐的國家）

forms:
Брита́нія (canonical)
Brytánija (romanization)
Брита́нії (genitive)

ipa: [breˈtanʲijɐ]


Будда

etymology_texts: 借自俄語 Будда (Budda)，派生自梵語 बुद्ध (buddha)。

forms:
Бұдда (alternative)
Бұддһа (alternative)
Budda (romanization)


Будда

etymology_texts: 借自梵語 बुद्ध (buddha)。

forms:
Бу́дда (canonical)
Búdda (romanization)
Бу́дды (genitive)
Бу́дды (nominative plural)
Будд (genitive plural)

ipa: [ˈbudːə]

бу́дда

roman: búdda


Будда

forms:
Бу́дда (canonical)
Búdda (romanization)
Бу́дди (genitive)

ipa: [ˈbudːɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Будда.wav


Буркіна-Фасо

glosses: 布基納法索，布吉納法索（位於非洲的國家）

forms:
Буркіна́-Фасо́ (canonical)
Burkiná-Fasó (romanization)

ipa: [burkʲiˈna faˈso]


Буркіна-Фасо

glosses: 布基納法索，布吉納法索（位於非洲的國家）

ipa: [bʊrkʲiˈna fɐˈsɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Буркіна-Фасо.wav


Бурунді

glosses: 蒲隆地，布隆迪（位於非洲的國家）

forms:
Буру́нді (canonical)
Burúndi (romanization)

ipa: [bʊˈrunʲdʲi]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Бурунді.wav


Білосніжка

forms:
Білосні́жка (canonical)
Bilosnížka (romanization)
Білосні́жки (genitive)

ipa: [bʲiɫosʲˈnʲiʒkɐ]


Бішкек

forms:
Бішке́к (canonical)
Biškék (romanization)
Бішке́ка (genitive)

ipa: [bʲiʃˈkɛk]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Бішкек.wav


В'єтнам

forms:
В'єтна́м (canonical)
Vʺjetnám (romanization)
В'єтна́му (genitive)
в'єтна́мський (relational adjective)

ipa: [ʋjetˈnam]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-В'єтнам.wav


Василь

etymology_texts: 来自古希臘語 Βασίλειος (Basíleios)。

glosses: 男性人名，Vasyl，等價於英語Basil

forms:
Васи́ль (canonical)
Vasýlʹ (romanization)
Василя́ (genitive)
Василі́ (nominative plural)
Василі́в (genitive plural)

ipa: [ʋɐˈsɪlʲ]


Венесуела

glosses: 委內瑞拉（位於南美洲的國家）

forms: Veneswela (romanization)

ipa: [veneswe̞la]


Венесуела

glosses: 委內瑞拉（位於南美洲的國家）

forms:
Венесуе́ла (canonical)
Venesuéla (romanization)
Венесуе́ли (genitive)

ipa: [ʋenesʊˈɛɫɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Венесуела.wav


Венеція

etymology_texts: 借自意大利語 Venezia。对比俄語 Вене́ция (Venécija)、白俄羅斯語 Вене́цыя (Vjenjécyja)。

forms:
Вене́ція (canonical)
Venécija (romanization)
Вене́ції (genitive)

ipa: [ʋeˈnɛt͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Венеція.wav

венеціа́нець

roman: veneciánka

венеціа́нський

roman: veneciánsʹkyj

венеці́йський

roman: venecíjsʹkyj

вене́цький

roman: venécʹkyj


Володимир

glosses: 弗拉基米爾，男性人名，Volodymyr，等價於英語Vladimir

forms:
Володи́мир (canonical)
Volodýmyr (romanization)
Володи́мира (genitive)
Володи́мири (nominative plural)
Володи́мирів (genitive plural)

ipa: [wɔɫɔˈdɪmer]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Володимир.wav


Вроцлав

forms:
Вро́цлав (canonical)
Vróclav (romanization)
Вро́цлава (genitive)

ipa: [ˈwrɔt͡sɫɐu̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Вроцлав.wav


Відень

etymology_texts: 与波蘭語 Wiedeń、捷克語 Vídeň、斯洛伐克語 Viedeň同源。

forms:
Ві́день (canonical)
Vídenʹ (romanization)
Ві́дня (genitive)
ві́денський (relational adjective)

ipa: [ˈʋʲidenʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Відень.wav

ві́денський

roman: vídensʹkyj

ві́денець

roman: vídenecʹ

ві́денка

roman: vídenka


Вікторія

glosses: 維多利亞（女性人名，Viktoriya，等價於英語Victoria）

forms:
Вікто́рія (canonical)
Viktórija (romanization)
Вікто́рії (genitive)
Вікто́рії (nominative plural)
Вікто́рій (genitive plural)

ipa: [ʋʲikˈtɔrʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Вікторія.wav


Вікторія

forms:
Вікто́рія (canonical)
Viktórija (romanization)
Вікто́рії (genitive)


Вірменія

glosses: 亞美尼亞（位於亞洲與歐洲的國家）

forms:
Вірме́нія (canonical)
Virménija (romanization)
Вірме́нії (genitive)

ipa: [ʋʲirˈmɛnʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Вірменія.wav

вірмени́н

roman: virmenýn

вірме́нка

roman: virménka

вірме́нський

roman: virménsʹkyj


Вісла

forms:
Ві́сла (canonical)
Vísla (romanization)
Ві́сли (genitive)

ipa: [ˈʋʲisɫɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Вісла.wav


Вітебськ

forms:
Ві́тебськ (canonical)
Vítebsʹk (romanization)
Ві́тебська (genitive)

ipa: [ˈʋʲitebsʲk]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Вітебськ.wav


Гавана

forms:
Гава́на (canonical)
Havána (romanization)
Гава́ни (genitive)
гава́нський (relational adjective)

ipa: [ɦɐˈʋanɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гавана.wav

гава́нський

roman: havánsʹkyj

гава́нець

roman: havánecʹ

гава́нка

roman: havánka

Ку́ба

roman: Kúba


Гамбія

glosses: 岡比亞，甘比亞（位於非洲的國家）

forms:
Га́мбія (canonical)
Hámbija (romanization)
Га́мбії (genitive)

ipa: [ˈɦambʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гамбія.wav


Гвінея-Бісау

glosses: 幾內亞比紹，幾內亞比索（位於西非的國家）

forms:
Ґвіне́я-Біса́у (alternative)
Гвіне́я-Біса́у (canonical)
Hvinéja-Bisáu (romanization)
Гвіне́ї-Біса́у (genitive)
гвіне́я-біса́уський (relational adjective)

ipa: [ɦʋʲiˈnɛjɐ bʲiˈsaʊ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гвінея-Бісау.wav


Гданськ

forms:
Hdansʹk (romanization)
Гда́нська (genitive)

ipa: [ɦdanʲsʲk]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гданськ.wav


Гоголь

text: Мико́ла Васи́льович Го́голь

translation: 尼古拉·瓦西里耶維奇·果戈里

roman: Mykóla Vasýlʹovyč Hóholʹ

forms:
Го́голь (canonical)
Hóholʹ (romanization)
Го́голя (genitive)
Го́голі (nominative plural)
Го́голів (genitive plural)
го́голівський (relational adjective)
Го́голь (canonical)
Hóholʹ (romanization)

ipa: [ˈɦɔɦɔlʲ]


Голландія

glosses: 荷蘭（荷蘭王國的一部分）

forms:
Голла́ндія (canonical)
Hollándija (romanization)
Голла́ндії (genitive)
голла́ндський (relational adjective)

ipa: [ɦɔˈɫːanʲdʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Голландія.wav

Нідерла́нди

roman: Niderlándy

sense: 荷蘭（整个荷蘭王國）


Голодомор

etymology_texts: 来自мори́ти го́лодом (morýty hólodom，“使饿死”)。对比捷克語 hladomor。

forms:
Голодомо́р (canonical)
Holodomór (romanization)
Голодомо́ру (genitive)

ipa: [ɦɔɫɔdɔˈmɔr]

голодомо́р

roman: holodomór

sense: 大饥荒；饥民


Гомель

forms:
Го́мель (canonical)
Hómelʹ (romanization)
Го́меля (genitive)
го́мельський (relational adjective)

ipa: [ˈɦɔmelʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гомель.wav


Гродно

forms:
Гро́дно (canonical)
Hródno (romanization)
Гро́дна (genitive)

ipa: [ˈɦrɔdnɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Гродно.wav


Давид

glosses: 大衛，男性人名，Davyd，等價於英語David

forms:
Дави́д (canonical)
Davýd (romanization)
Дави́да (genitive)
Дави́ди (nominative plural)
Дави́дів (genitive plural)

ipa: [dɐˈʋɪd]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Давид.wav


Данія

glosses: 丹麥（在波罗的海出北海处的北歐國家，包括日德兰半岛大部及西兰等岛屿）

forms:
Да́нія (canonical)
Dánija (romanization)
Да́ніі (genitive)
да́цкі (relational adjective)
да́нскі (relational adjective)

ipa: [ˈdanʲija]


Данія

glosses: Да́ния (Dánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。: 丹麥（在波罗的海出北海处的北歐國家，包括日德兰半岛大部及西兰等岛屿）

forms:
Да́нія (canonical)
Dánija (romanization)
Да́ніи (genitive)
да́тскій (relational adjective)


Данія

glosses: 丹麥（在波罗的海出北海处的北歐國家，包括日德兰半岛大部及西兰等岛屿）

forms:
Да́нія (canonical)
Dánija (romanization)
Да́нії (genitive)
да́тський (relational adjective)
да́нський (relational adjective)

ipa: [ˈdanʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Данія.wav

да́нець

roman: dánecʹ

да́нка

roman: dánka

да́тський

roman: dátsʹkyj

датча́нин

roman: datčánka


Демократична Республіка Конго

glosses: 剛果民主共和國（位於非洲中部的國家）

forms:
Демократи́чна Респу́бліка Ко́нґо (alternative)
Демократи́чна Респу́бліка Ко́нго (canonical)
Demokratýčna Respúblika Kónho (romanization)
Демократи́чної Респу́бліки Ко́нго (genitive)

ipa: [demɔkrɐˈtɪt͡ʃnɐ reˈspublʲikɐ ˈkɔnɦɔ]

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Демократична Республіка Конго.wav


Джибуті

glosses: 吉布提，吉布地（位於非洲的國家）

glosses: 吉布提，吉布地（吉布提的首都）

forms:
Джибу́ті (canonical)
Džybúti (romanization)

ipa: [d͡ʒeˈbutʲi]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Джибуті.wav


Долина царів

forms:
Доли́на царі́в (canonical)
Dolýna carív (romanization)
Доли́ни царі́в (genitive)

ipa: [dɔˈɫɪnɐ t͡sɐˈrʲiu̯]


Домініка

forms:
Доміні́ка (canonical)
Dominíka (romanization)
Доміні́ки (genitive)

ipa: [dɔmʲiˈnʲikɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Домініка.wav


Домініканська Республіка

forms:
Домініка́нська Респу́бліка (canonical)
Dominikánsʹka Respúblika (romanization)
Домініка́нської Респу́бліки (genitive)

ipa: [dɔmʲinʲiˈkanʲsʲkɐ reˈspublʲikɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Домініканська Республіка.wav


Дональд Дак

forms:
До́нальд Да́к (canonical)
Dónalʹd Dák (romanization)
До́нальда Да́ка (genitive)

ipa: [ˈdɔnɐlʲd ˈdak]


Донбас

forms:
Донба́с (canonical)
Donbás (romanization)
Донба́са (genitive)
донба́ський (relational adjective)

ipa: [dɔnˈbas]


Дунай

etymology_texts: 借自俄語 Дунай (Dunaj)，源自古東斯拉夫語 Дунаи (Dunai)、Доунаи (Dunai)，源自原始斯拉夫語 *Dunavь，源自哥特語 *𐌳𐍉𐌽𐌰𐍅𐌹 (*dōnawi)，源自原始日耳曼語 *Dōnawjaz，源自原始凱爾特語 *Dānowyos（也派生出Danubius），河川名*Dānu的擴展形式，源自原始印歐語 *déh₂nu (“河之女神”)，與*dʰenh₂- (“使移動；流動”)有關。

glosses: 多瑙河（歐洲河流；全長約2,850公里，發源於德國多瑙埃辛根的布雷格河和布里加赫河的交匯處，流經奧地利、斯洛伐克、匈牙利、克羅埃西亞、塞爾維亞、羅馬尼亞、保加利亞、摩爾多瓦和烏克蘭，最終注入黑海）

forms: Dunai (romanization)


Дунай

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 Dunaj，繼承自原始斯拉夫語 *Dunavь。

forms:
Dunaj (romanization)
дунайски

ipa: [ˈdunaj]

rhymes: -unaj

parts: Ду най


Дунай

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 Дунаи (Dunai)、Доунаи (Dunai)，繼承自原始斯拉夫語 *Dunavь，源自哥特語 *𐌳𐍉𐌽𐌰𐍅𐌹 (*dōnawi)，源自原始日耳曼語 *Dōnawjaz，源自原始凱爾特語 *Dānowyos（也派生出Danubius），河川名*Dānu的擴展形式，源自原始印歐語 *déh₂nu (“河之女神”)，與*dʰenh₂- (“使移動；流動”)有關。

forms:
Дуна́й (canonical)
Dunáj (romanization)
Дуна́я (genitive)

ipa: [dʊˈnaj]

дуна́йский

roman: dunájskij

sense: 多瑙河的


Дунай

etymology_texts: 借自或繼承自古東斯拉夫語 Дунаи (Dunai)、Дꙋнаи (Dunai)，繼承自原始斯拉夫語 *Dunavь，源自哥特語 *𐌳𐍉𐌽𐌰𐍅𐌹 (*dōnawi)，源自原始日耳曼語 *Dōnawjaz，源自原始凱爾特語 *Dānowyos（也派生出Danubius），河川名*Dānu的擴展形式，源自原始印歐語 *déh₂nu (“河之女神”)，與*dʰenh₂- (“使移動；流動”)有關。

text: Ї́хав ко́зак за Дуна́й.

translation: 哥薩克騎馬越過了多瑙河。

roman: Jíxav kózak za Dunáj.

ref: 西蒙·克利莫夫斯基（Semen Klymovsky）

forms:
Дуна́й (canonical)
Dunáj (romanization)
Дуна́ю (genitive)

ipa: [dʊˈnai̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Дунай.wav


демократичний

etymology_texts: 源自демокра́тія (demokrátija，“民主”) + -и́чний (-ýčnyj)。對比俄語 демократи́чный (demokratíčnyj)、白俄羅斯語 дэмакраты́чны (demakratýčny)、波蘭語 demokratyczny。

forms:
демократи́чний (canonical)
demokratýčnyj (romanization)
демократи́чно (adverbial)
демократи́чність (abstract-noun)

ipa: [demɔkrɐˈtɪt͡ʃnei̯]


Едо

etymology_texts: 来自日語 江戸 (Edo)。

forms:
Е́до (canonical)
Édo (romanization)

ipa: [ˈɛdɔ]


demokratyczny

forms:
bardziej demokratyczny
najbardziej demokratyczny
demokratycznie

rhymes: -ɘt͡ʂnɘ

parts: de mo kra tycz ny


Екваторіальна Гвінея

glosses: 赤道幾內亞（位於中非的國家）

forms:
Екваторіа́льна Ґвіне́я (alternative)
Екваторіа́льна Гвіне́я (canonical)
Ekvatoriálʹna Hvinéja (romanization)
Екваторіа́льної Гвіне́ї (genitive)

ipa: [ekʋɐtɔrʲiˈalʲnɐ ɦʋʲiˈnɛjɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Екваторіальна Гвінея.wav


Естонія

forms:
Есто́нія (canonical)
Estónija (romanization)
Есто́нії (genitive)
есто́нський (relational adjective)

ipa: [eˈstɔnʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Естонія.wav


Ефіопія

glosses: 埃塞俄比亞，衣索比亞（位於非洲的國家）

forms:
Ефіо́пія (canonical)
Efiópija (romanization)
Ефіо́пії (genitive)

ipa: [efʲiˈɔpʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ефіопія.wav


demokratycznie

forms:
bardziej
najbardziej

rhymes: -ɘt͡ʂɲɛ

parts: de mo kra tycz nie


Женева

forms:
Жене́ва (canonical)
Ženéva (romanization)
Жене́вы (genitive)
жене́вский (relational adjective)

ipa: [ʐɨˈnʲevə]


Женева

forms:
Жене́ва (canonical)
Ženéva (romanization)
Жене́ви (genitive)
жене́вський (relational adjective)

ipa: [ʒeˈnɛʋɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Женева.wav


Замбія

forms:
За́мбія (canonical)
Zámbija (romanization)
За́мбії (genitive)

ipa: [ˈzambʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Замбія.wav


Захід

forms:
За́хід (canonical)
Záxid (romanization)
За́ходу (genitive)

ipa: [ˈzaxʲid]


Земля

forms:
Земля́ (canonical)
Zemljá (romanization)
Земли́ (genitive)
Зе́мли (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земно́й (relational adjective)

ipa: [zʲɪˈmlʲa]

земля́нин

roman: zemljánin


Земля

forms:
Земля́ (canonical)
Zemljá (romanization)
Землі́ (genitive)
Зе́млі (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земни́й (relational adjective)

ipa: [zemˈlʲa]


Йордан

etymology_texts: 来自，来自古希臘語 Ἰορδάνης (Iordánēs)，源自聖經希伯來語 יַרְדֵּן (yardén，“約旦（河）”)。

forms:
Йорда́н (canonical)
Jordán (romanization)
Йорда́ну (genitive)

ipa: [jɔrˈdan]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Йордан.wav


Йорданія

forms:
Йорда́нія (canonical)
Jordánija (romanization)
Йорда́нії (genitive)

ipa: [jɔrˈdanʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Йорданія.wav


демократія

glosses: демокра́тия (demokrátija)在1918年以前的寫法。

forms:
демокра́тія (canonical)
demokrátija (romanization)
демокра́тіи (genitive)
демокра́тіи (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)


демократія

etymology_texts: 源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。對比仿譯詞народовла́ддя (narodovláddja)。

forms:
демокра́тія (canonical)
demokrátija (romanization)
демокра́тії (genitive)
демокра́тії (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)
демократи́чний (relational adjective)

ipa: [demɔˈkratʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-демократія.wav


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms: Kambodža (romanization)


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms:
Камбо́джа (canonical)
Kambódža (romanization)
Камбо́джы (genitive)

ipa: [kamˈbod͡ʐa]


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms:
Камбо́джа (canonical)
Kambódža (romanization)
камбоджа́нски (relational adjective)

ipa: [kɐmˈbɔdʒɐ]

rhymes: -ɔdʒɐ


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms: Kambodja (romanization)


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms:
Камбо́джа (canonical)
Kambódža (romanization)
Камбо́джи (genitive)
камбоджи́йский (relational adjective)

ipa: [kɐmˈbod͡ʐʐə]

audio: Ru-Камбоджа.ogg

Кампучи́я

roman: Kampučíja

sense: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

камбоджи́ец

roman: kambodžíjec

камбоджи́йка

roman: kambodžíjka

камбоджи́йский

roman: kambodžíjskij

Камбоҷа

roman: Kamboja

كامبودژا

roman: kambodzha

Камбожа

roman: Kamboca


Камбоджа

glosses: 柬埔寨（位於東南亞的國家）

forms:
Камбо́джа (canonical)
Kambódža (romanization)
Камбо́джі (genitive)

ipa: [kɐmˈbɔd͡ʒɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Камбоджа.wav


Катерина

forms:
Катери́на (canonical)
Katerýna (romanization)
Катери́ни (genitive)
Катери́ни (nominative plural)
Катери́н (genitive plural)

ipa: [kɐteˈrɪnɐ]

audio: Uk-Катерина.ogg


Кенія

forms:
Ке́нія (canonical)
Kénija (romanization)
Ке́нії (genitive)

ipa: [ˈkɛnʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кенія.wav


Кишинів

forms:
Кишині́в (canonical)
Kyšynív (romanization)
Кишине́ва (genitive)

ipa: [keʃeˈnʲiu̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кишинів.wav


Київська Русь

forms:
Ки́ївська Ру́сь (canonical)
Kýjivsʹka Rúsʹ (romanization)
Ки́ївської Ру́сі (genitive)
Ки́ївської Русі́ (genitive)

ipa: [ˈkɪjiu̯sʲkɐ ˈrusʲ]


Колумбія

forms:
Колу́мбія (canonical)
Kolúmbija (romanization)
Колу́мбії (genitive)

ipa: [koˈɫumbʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Колумбія.wav


Конлі

forms:
Ко́нлі (canonical)
Kónli (romanization)

ipa: [ˈkɔnʲlʲi]


демократично

etymology_texts: демократи́чний (demokratýčnyj，“民主的”)的副詞形。

forms:
демократи́чно (canonical)
demokratýčno (romanization)

ipa: [demɔkrɐˈtɪt͡ʃnɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-демократично.wav


Коста-Рика

glosses: 哥斯達黎加，哥斯大黎加（位於中美洲的國家）

forms:
Ко́ста-Ри́ка (canonical)
Kósta-Ríka (romanization)
Ко́ста-Ри́ки (genitive)
коста-рика́нский (relational adjective)
костарика́нский (relational adjective)
Ко́ста-Рі́ка (alternative)

ipa: [ˌkostə ˈrʲikə]

audio: Ru-Коста-Рика.ogg


Коста-Рика

etymology_texts: 借自西班牙語 Costa Rica (“富裕海岸”)。

glosses: 哥斯達黎加，哥斯大黎加（位於中美洲的國家）

forms:
Ко́ста-Ри́ка (canonical)
Kósta-Rýka (romanization)
Ко́ста-Ри́ки (genitive)

ipa: [ˌkɔstɐ ˈrɪkɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Коста-Рика.wav


Кот-д'Івуар

forms:
Кот-д'Івуа́р (canonical)
Kot-dʺIvuár (romanization)
Кот-д'Івуа́ру (genitive)

ipa: [kɔt dʲiwʊˈar]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кот-д'Івуар.wav


Краків

forms:
Кра́ків (canonical)
Krákiv (romanization)
Кра́кова (genitive)
кра́ківський (relational adjective)

ipa: [ˈkrakʲiu̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Краків.wav


Крим

glosses: 克里米亞（位於烏克蘭南部的半島）

forms: Krim (romanization)

ipa: [krim]


Крим

glosses: 克里米亞（位於烏克蘭南部的半島）

forms:
Кри̑м (canonical)
Krȋm (romanization)

ipa: /krîːm/


Крим

etymology_texts: 借自克里米亞韃靼語 Qırım。

glosses: 克里米亞（位於烏克蘭南部的半島）

forms:
Krym (romanization)
Кри́му (genitive)
кри́мський (relational adjective)

ipa: [krɪm]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Крим.wav

кримча́нин

roman: krymčányn

кримча́нка

roman: krymčánka


Кримський півострів

forms:
Кри́мський піво́стрів (canonical)
Krýmsʹkyj pivóstriv (romanization)
Кри́мського піво́строву (genitive)

ipa: [ˈkrɪmsʲkei̯ pʲiˈwɔstʲrʲiu̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кримський півострів.wav


Кубань

glosses: 庫班（位於俄羅斯南方的河）

glosses: 庫班（位於俄羅斯庫班河南方附近的地區）

forms:
Куба́нь (canonical)
Kubánʹ (romanization)
Куба́ни (genitive)
куба́нский (relational adjective)

ipa: [kʊˈbanʲ]


Кубань

glosses: 庫班（位於俄羅斯南方的河）

glosses: 庫班（位於俄羅斯庫班河南方附近的地區）

forms:
Куба́нь (canonical)
Kubánʹ (romanization)
Куба́ні (genitive)
куба́нський (relational adjective)


Кіпр

forms:
Kipr (romanization)
Кі́пру (genitive)

ipa: [kʲipr]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кіпр.wav


Латвія

forms:
Ла́твія (canonical)
Látvija (romanization)
Ла́твії (genitive)
латві́йський (relational adjective)
лати́ський (relational adjective)

ipa: [ˈɫatʲʋʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Латвія.wav

латві́єць

roman: latvíjecʹ

латві́йка

roman: latvíjka

латві́йський

roman: latvíjsʹkyj


Ленін

text: Володи́мир Іллі́ч Ле́нін

translation: 弗拉迪米爾·伊里奇·列寧

roman: Volodýmyr Illíč Lénin

forms:
Ле́нін (canonical)
Lénin (romanization)
Ле́ніна (genitive)
Ле́ніни (nominative plural)
Ле́ніних (genitive plural)
Ле́ніна (feminine)
ле́нінський (relational adjective)

ipa: [ˈɫɛnʲin]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ленін.wav


Лукашенко

forms:
Лукаше́нко (canonical)
Lukašénko (romanization)
Лукаше́нка (genitive)
Лукаше́нки (nominative plural)
Лукаше́нків (genitive plural)

ipa: [ɫʊkɐˈʃɛnkɔ]


Ліхтенштейн

glosses: 列支敦士登，列支敦斯登（中歐內陸微型國家）

forms:
Ліхтеншта́йн (alternative)
Ліхтенште́йн (canonical)
Lixtenštéjn (romanization)
Ліхтенште́йну (genitive)
ліхтенште́йнський (relational adjective)

ipa: [lʲixtenʃˈtɛi̯n]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Ліхтенштейн.wav

Князі́вство Ліхтенштéйн

roman: Knjazívstvo Lixtenštéjn

sense: 列支敦士登，列支敦斯登（中歐內陸微型國家）


Маастрихт

glosses: 馬斯特里赫特（位於荷蘭的城市）

forms:
Маастри́хт (canonical)
Maastrýxt (romanization)
Маастри́хту (genitive)
Маастри́хти (nominative plural)
Маастри́хтів (genitive plural)

ipa: [mɐaˈstrɪxt]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Маастрихт.wav


Маврикій

glosses: Маври́кий (Mavríkij)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Маври́кій (canonical)
Mavríkij (romanization)
Маври́кія (genitive)


Маврикій

forms:
Маври́кій (canonical)
Mavrýkij (romanization)
Маври́кію (genitive)
маврикі́йський (relational adjective)

ipa: [mɐu̯ˈrɪkʲii̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Маврикій.wav

parts: Мав ри́ кій


Малайзія

glosses: Мала́йзия (Malájzija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Мала́йзія (canonical)
Malájzija (romanization)
Мала́йзіи (genitive)


Малайзія

forms:
Мала́йзія (canonical)
Malájzija (romanization)
Мала́йзії (genitive)

ipa: [mɐˈɫai̯zʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Малайзія.wav


Малі

forms:
Малі́ (canonical)
Malí (romanization)

ipa: [mɐˈlʲi]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Малі.wav


Марко

etymology_texts: 来自古教會斯拉夫語 Маркъ (Markŭ)，来自通用希臘語 Μᾶρκος (Mârkos)，来自拉丁語 Marcus。

glosses: 馬克，男性人名，Marko，等價於英語Mark

forms:
Марко́ (canonical)
Markó (romanization)
Марка́ (genitive)
Марки́ (nominative plural)
Маркі́в (genitive plural)

ipa: [mɐrˈkɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Марко.wav


Могильов

glosses: 莫吉廖夫（位於白俄羅斯的城市）

forms:
Могилі́в (alternative)
Могильо́в (canonical)
Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва (genitive)

ipa: [mɔɦeˈlʲɔu̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Могильов.wav


Могильов

glosses: 源自俄语的姓氏：莫吉廖夫

forms:
Могилі́в (alternative)
Могильо́в (canonical)
Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва (genitive)
Могильо́ви (nominative plural)
Могильо́вих (genitive plural)
Могильо́ва (feminine)

ipa: [mɔɦeˈlʲɔu̯]


Мозамбік

forms:
Мозамбі́к (canonical)
Mozambík (romanization)
Мозамбі́ку (genitive)
мозамбі́кський (relational adjective)

ipa: [mɔzɐmˈbʲik]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Мозамбік.wav


Намібія

forms:
Намі́бія (canonical)
Namíbija (romanization)
Намі́бії (genitive)
намібі́йський (relational adjective)

ipa: [nɐˈmʲibʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Намібія.wav


Нова Зеландія

forms:
Нова́ Зела́ндія (canonical)
Nová Zelándija (romanization)
Ново́ї Зела́ндії (genitive)
новозела́ндський (relational adjective)

ipa: [nɔˈʋa zeˈɫanʲdʲijɐ]


Нігер

glosses: 尼日爾（位於西非的國家）

forms:
Ні́гер (canonical)
Níher (romanization)
Ні́геру (genitive)

ipa: [ˈnʲiɦer]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Нігер.wav


Нікарагуа

forms:
Нікара́ґуа (alternative)
Нікара́гуа (canonical)
Nikaráhua (romanization)
нікарагуа́нський (relational adjective)

ipa: [nʲikɐˈraɦʊɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Нікарагуа.wav


Нікарагуа

glosses: 尼加拉瓜（尼加拉瓜湖名）


Об'єднані Арабські Емірати

glosses: 阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋（位於西亞的國家）

forms:
Об'є́днані Ара́бські Еміра́ти (canonical)
Obʺjédnani Arábsʹki Emiráty (romanization)
Об'є́днаних Ара́бських Еміра́тів (genitive)

ipa: [ɔˈbjɛdnɐnʲi ɐˈrabsʲkʲi emʲiˈrate]

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Об'єднані Арабські Емірати.wav


Олександр

forms:
Олекса́ндр (canonical)
Oleksándr (romanization)
Олекса́ндра (genitive)
Олекса́ндри (nominative plural)
Олекса́ндрів (genitive plural)

ipa: [ɔɫekˈsandr]

audio: Uk-Олександр.ogg


Олена

etymology_texts: 来自古教會斯拉夫語 Елена (Elena)，来自古希臘語 Ἑλένη (Helénē)。

forms:
Оле́на (canonical)
Oléna (romanization)
Оле́ни (genitive)
Оле́ни (nominative plural)
Оле́н (genitive plural)

ipa: [ɔˈɫɛnɐ]


Париж

forms:
Пари́ж (canonical)
Parýž (romanization)
Пари́жа (genitive)

ipa: [pɐˈrɪʒ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Париж.wav


Пенсильванія

forms:
Пенсильва́нія (canonical)
Pensylʹvánija (romanization)
Пенсильва́нії (genitive)

ipa: [penselʲˈʋanʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Пенсильванія.wav

пенсильва́нець

roman: pensylʹvánecʹ

пенсильва́нський

roman: pensylʹvánsʹkyj


Персефона

etymology_texts: 借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。

forms: Persefona (romanization)

ipa: [pɛrsɛfonɐ]


Персефона

etymology_texts: 借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。

forms:
Персефо́на (canonical)
Persefóna (romanization)
Персефо́ны (genitive)
Персефо́ны (nominative plural)
Персефо́н (genitive plural)

ipa: [pʲɪrsʲɪˈfonə]

parts: Пер се фо́ на


Персефона

etymology_texts: 借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。

ipa: /persefona/


Персефона

etymology_texts: 借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。

forms:
Персефо́на (canonical)
Persefóna (romanization)
Персефо́ни (genitive)

ipa: [perseˈfɔnɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Персефона.wav


Персія

forms:
Пе́рсія (canonical)
Pérsija (romanization)
Пе́рсії (genitive)

ipa: [ˈpɛrsʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Персія.wav


Познань

forms:
По́знань (canonical)
Póznanʹ (romanization)
По́знані (genitive)
по́знанський (relational adjective)

ipa: [ˈpɔznɐnʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Познань.wav


Полтава

glosses: 波爾塔瓦（位於烏克蘭的城市）

forms: Poltava (romanization)

ipa: [ˈpɔɫtava]


Полтава

glosses: 波爾塔瓦（位於烏克蘭的城市）

forms:
Полта́ва (canonical)
Poltáva (romanization)
Полта́вы (genitive)
полта́вский (relational adjective)

ipa: [pɐɫˈtavə]


Полтава

glosses: 波爾塔瓦（位於烏克蘭的城市）

forms:
Полта́ва (canonical)
Poltáva (romanization)
Полта́ви (genitive)
полта́вський (relational adjective)

ipa: [pɔɫˈtaʋɐ]

audio: Uk-Полтава.ogg


Порошенко

forms:
Пороше́нко (canonical)
Porošénko (romanization)
Пороше́нка (genitive)
Пороше́нки (nominative plural)
Пороше́нків (genitive plural)

ipa: [pɔrɔˈʃɛnkɔ]


Путін

glosses: 源自俄语的姓氏普京，普廷，普丁，普亭

forms:
Пу́тін (canonical)
Pútin (romanization)
Пу́тіна (genitive)
Пу́тіни (nominative plural)
Пу́тіних (genitive plural)
Пу́тіна (feminine)

ipa: [ˈputʲin]


Південна Корея

forms:
Півде́нна Коре́я (canonical)
Pivdénna Koréja (romanization)
Півде́нної Коре́ї (genitive)

ipa: [pʲiu̯ˈdɛnːɐ kɔˈrɛjɐ]


Південно-Африканська Республіка

forms:
Півде́нно-Африка́нська Респу́бліка (canonical)
Pivdénno-Afrykánsʹka Respúblika (romanization)
Півде́нно-Африка́нської Респу́бліки (genitive)

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Південно-Африканська Республіка.wav


Північна Корея

forms:
Півні́чна Коре́я (canonical)
Pivníčna Koréja (romanization)
Півні́чної Коре́ї (genitive)

ipa: [pʲiu̯ˈnʲit͡ʃnɐ kɔˈrɛjɐ]


Північна Македонія

forms:
Півні́чна Македо́нія (canonical)
Pivníčna Makedónija (romanization)
Півні́чної Македо́нії (genitive)

ipa: [pʲiu̯ˈnʲit͡ʃnɐ mɐkeˈdɔnʲijɐ]


Радянський Союз

glosses: 蘇維埃聯盟（位於亞洲和東歐的1922至1991年存在的國家）

forms:
Радя́нський Сою́з (canonical)
Radjánsʹkyj Sojúz (romanization)
Радя́нського Сою́зу (genitive)

ipa: [rɐˈdʲanʲsʲkei̯ sɔˈjuz]


Рейк'явік

forms:
Рейк'я́вік (canonical)
Rejkʺjávik (romanization)
Рейк'я́віка (genitive)

ipa: [rei̯ˈkjaʋʲik]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Рейк'явік.wav


Російська Федерація

forms:
РФ (initialism alternative)
Росі́йська Федера́ція (canonical)
Rosíjsʹka Federácija (romanization)
Росі́йської Федера́ції (genitive)

ipa: [roˈsʲii̯sʲkɐ fedeˈrat͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Російська Федерація.wav


Російська імперія

glosses: 俄羅斯帝國（位於亞洲和東歐的舊帝國）

forms:
Росі́йська імпе́рія (canonical)
Rosíjsʹka impérija (romanization)
Росі́йської імпе́рії (genitive)

ipa: [roˈsʲii̯sʲkɐ imˈpɛrʲijɐ]


Румунія

glosses: 羅馬尼亞（位於東南歐的國家）

forms:
Руму́нія (canonical)
Rumúnija (romanization)
Руму́нії (genitive)
руму́нський (relational adjective)

ipa: [rʊˈmunʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Румунія.wav


Русь

etymology_texts: 来自古東斯拉夫語 Русь (Rusĭ)。

text: Ки́ївська Русь

translation: 基輔羅斯

roman: Kýjivsʹka Rusʹ

forms:
Rusʹ (romanization)
Ру́сі (genitive)
Русі́ (genitive)
Ру́си (genitive)
Руси́ (genitive)
ру́ський (relational adjective)

ipa: [rusʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Русь.wav

Ру́ська земля́

roman: Rúsʹka zemljá

Украї́на-Русь

roman: Ukrajína-Rusʹ

Русь-Украї́на

roman: Rusʹ-Ukrajína

Ру́ська земля́

sense: 魯塞尼亞

Мала́ Русь

roman: Malá Rusʹ

sense: 小俄羅斯

Черво́на Русь

roman: Červóna Rusʹ

sense: 紅俄羅斯

Чо́рна Русь

roman: Čórna Rusʹ

sense: 黑俄羅斯

Підкарпа́тська Русь

roman: Pidkarpátsʹka Rusʹ

sense: 喀爾巴阡魯塞尼亞


СРСР

etymology_texts: Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік (Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik) 之首字母縮略詞

forms:
CРСР (canonical)
CRSR (romanization)

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-СРСР.wav


Сараєво

forms:
Сара́єво (canonical)
Sarájevo (romanization)
Сара́єва (genitive)

ipa: [sɐˈrajewɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сараєво.wav


Саудівська Аравія

glosses: 沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯

forms:
Сау́дівська Ара́вія (canonical)
Saúdivsʹka Arávija (romanization)
Сау́дівської Ара́вії (genitive)

ipa: [sɐˈudʲiu̯sʲkɐ ɐˈraʋʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Саудівська Аравія.wav


Сент-Люсія

forms:
Сент-Лю́сія (canonical)
Sent-Ljúsija (romanization)
Сент-Лю́сії (genitive)

ipa: [sɛnt ˈlʲusʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сент-Люсія.wav


Сербія

forms:
Се́рбія (canonical)
Sérbija (romanization)
Се́рбії (genitive)
се́рбський (relational adjective)

ipa: [ˈsɛrbʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сербія.wav


Сергій

glosses: 謝爾蓋，男性人名，Serhiy，源自拉丁语，等價於英語Sergius

forms:
Сергі́й (canonical)
Serhíj (romanization)
Сергі́я (genitive)
Сергі́ї (nominative plural)
Сергі́їв (genitive plural)

ipa: [serˈɦʲii̯]


Скандинавія

etymology_texts: 借自拉丁語 Scandināvia。对比俄語 Скандина́вия (Skandinávija)、白俄羅斯語 Скандына́вія (Skandynávija)、波蘭語 Skandynawia。

forms:
Скандина́вія (canonical)
Skandynávija (romanization)
Скандина́вії (genitive)
скандина́вський (relational adjective)

ipa: [skɐndeˈnaʋʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Скандинавія.wav

скандина́в

roman: skandynávka

скандина́вець

roman: skandynávecʹ

скандинаві́зм

roman: skandynavízm

Скандина́вський піво́стрів

roman: Skandynávsʹkyj pivóstriv


Скоп'є

glosses: 斯科普里，史高比耶（北馬其頓首都）

forms:
Ско́п'є (canonical)
Skópʺje (romanization)

ipa: [ˈskɔpje]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Скоп'є.wav


Словенія

forms:
Слове́нія (canonical)
Slovénija (romanization)
Слове́нії (genitive)
слове́нський (relational adjective)

ipa: [sɫɔˈʋɛnʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Словенія.wav


Сонячна система

forms:
Со́нячна систе́ма (canonical)
Sónjačna systéma (romanization)
Со́нячної систе́ми (genitive)

ipa: [ˈsɔnʲɐt͡ʃnɐ seˈstɛmɐ]


glosses: 蘇維埃社會主義共和國聯盟

ipa: [sɔˈjuz rɐˈdʲanʲsʲkex sɔt͡sʲiɐlʲiˈstɪt͡ʃnex reˈspublʲik]

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Союз Радянських Соціалістичних Республік.wav

Радя́нський Сою́з

roman: Radjánsʹkyj Sojúz

Сою́з РСР

roman: Sojúz RSR

СРСР

roman: SRSR

Азербайджа́нська РСР

roman: Azerbajdžánsʹka RSR

sense: 阿塞拜疆

Білору́ська РСР

roman: Bilorúsʹka RSR

sense: 白俄羅斯

Вірме́нська РСР

roman: Virménsʹka RSR

sense: 亚美尼亚

Грузи́нська РСР

roman: Hruzýnsʹka RSR

sense: 格鲁吉亚

Есто́нська РСР

roman: Estónsʹka RSR

sense: 爱沙尼亚

Закавка́зька СФРР

roman: Zakavkázʹka SFRR

sense: 外高加索

Каза́хська РСР

roman: Kazáxsʹka RSR

sense: 哈薩克

Каре́ло-Фі́нська РСР

roman: Karélo-Fínsʹka RSR

sense: 卡累利阿-芬蘭

Кирги́зька РСР

roman: Kyrhýzʹka RSR

sense: 吉尔吉斯

Латві́йська РСР

roman: Latvíjsʹka RSR

sense: 拉脱维亚

Лито́вська РСР

roman: Lytóvsʹka RSR

sense: 立陶宛

Молда́вська РСР

roman: Moldávsʹka RSR

sense: 摩尔多瓦

Росі́йська РФСР

roman: Rosíjsʹka RFSR

sense: 俄罗斯

Таджи́цька РСР

roman: Tadžýcʹka RSR

sense: 塔吉克

Туркме́нська РСР

roman: Turkménsʹka RSR

sense: 土库曼

Узбе́цька РСР

roman: Uzbécʹka RSR

sense: 乌兹别克

Украї́нська РСР

roman: Ukrajínsʹka RSR

sense: 乌克兰


Сполучене Королівство

glosses: 英國，大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

forms:
Сполу́чене Королі́вство (canonical)
Spolúčene Korolívstvo (romanization)
Сполу́ченого Королі́вства (genitive)

ipa: [spoˈɫut͡ʃene kɔroˈlʲiu̯stwɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучене Королівство.wav


Схід

forms:
Sxid (romanization)
Схо́ду (genitive)

ipa: [sʲxʲid]


Східний Тимор

forms:
Схі́дний Тимо́р (canonical)
Sxídnyj Tymór (romanization)
Схі́дного Тимо́ру (genitive)
східнотимо́рський (relational adjective)

ipa: [ˈsʲxʲidnei̯ teˈmɔr]


Сьєрра-Леоне

forms:
Сьє́рра-Лео́не (canonical)
Sʹjérra-Leóne (romanization)

ipa: [ˈsʲjɛrːɐ ɫeˈɔne]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сьєрра-Леоне.wav


Сімферополь

glosses: 辛菲羅波爾（克里米亞首都）

forms:
Сімферо́поль (canonical)
Simferópolʹ (romanization)
Сімферо́поля (genitive)
сімферо́польський (relational adjective)

ipa: [sʲimfeˈrɔpɔlʲ]

audio: Uk-Сімферополь.ogg


Таджикистан

forms:
Таджикиста́н (canonical)
Tadžykystán (romanization)
Таджикиста́ну (genitive)

ipa: [tɐd͡ʒekeˈstan]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Таджикистан.wav


笹原

forms:
笹原 (canonical)
Sasahara (romanization)


Таїланд

forms:
Таїла́нд (canonical)
Tajilánd (romanization)
Таїла́нда (genitive)

ipa: [tɐjiˈɫand]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Таїланд.wav

таїла́ндський

roman: tajilándsʹkyj

таїла́ндець

roman: tajilándecʹ

таїла́ндка

roman: tajilándka

та́йський

roman: tájsʹkyj


Токіо

forms:
То́кіо (canonical)
Tókio (romanization)
токі́йський (relational adjective)

ipa: [ˈtɔkʲiɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Токіо.wav


Туреччина

etymology_texts: 源自 туре́цьк- (turécʹk-，“土耳其的”) + -ина (-yna)。

glosses: 土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

forms:
Туре́ччина (canonical)
Turéččyna (romanization)
Туре́ччини (genitive)

ipa: [tʊˈrɛt͡ʃːenɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Туреччина.wav

Туре́цька Респу́бліка

roman: Turécʹka Respúblika

sense: 土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


Угорщина

forms:
Уго́рщина (canonical)
Uhórščyna (romanization)
Уго́рщини (genitive)

ipa: [ʊˈɦɔrʃt͡ʃenɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Угорщина.wav


Фоб

etymology_texts: 来自古希臘語 φόβος (phóbos，“惊恐”)，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。烏克蘭語 біг (bih) 的同源對似詞。

forms:
Fob (romanization)
Фо́ба (genitive)

ipa: [fɔb]


Франція

forms:
Фра́нція (canonical)
Fráncija (romanization)
Фра́нції (genitive)
францу́зький (relational adjective)

ipa: [ˈfranʲt͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Франція.wav


Філіппіни

forms:
Філіппі́ни (canonical)
Filippíny (romanization)
Філіппі́н (genitive)

ipa: [fʲilʲiˈpʲːine]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Філіппіни.wav


Фінляндія

forms:
Фінля́ндія (canonical)
Finljándija (romanization)
Фінля́ндії (genitive)
фінля́ндський (relational adjective)
фі́нський (relational adjective)

ipa: [fʲinʲˈlʲanʲdʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Фінляндія.wav


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Kotake (romanization)

ipa: [ko̞ta̠ke̞]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Kodake (romanization)

ipa: [ko̞da̠ke̞]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Otake (romanization)

ipa: [o̞ta̠ke̞]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Odake (romanization)

ipa: [o̞da̠ke̞]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Shino (romanization)

ipa: [ɕino̞]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
Shinō (romanization)

ipa: [ɕino̞ː]


小竹

forms:
小竹 (canonical)
shōchiku (romanization)
せうちく (archaic)

other: しょーちく

roman: [shòóchíkú]

ipa: [ɕo̞ːt͡ɕikɯ̟]


Харків

glosses: 哈爾科夫（位於烏克蘭的城市）

forms:
Ха́рків (canonical)
Xárkiv (romanization)
Ха́ркова (genitive)
ха́рківський (relational adjective)

ipa: [ˈxarkʲiu̯]

Харківська́

roman: Xarkivsʹká

Харківська́ о́бласть

roman: Xarkivsʹká óblastʹ

Харківський

roman: Xarkivsʹkyj

Харківський район

roman: Xarkivsʹkyj rajon

Ха́рківщина

roman: Xárkivščyna


Христина

forms:
Христи́на (canonical)
Xrystýna (romanization)
Христи́ни (genitive)
Христи́ни (nominative plural)
Христи́н (genitive plural)

ipa: [xreˈstɪnɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Христина.wav


Центральна Європа

forms:
Центра́льна Євро́па (canonical)
Centrálʹna Jevrópa (romanization)
Центра́льної Євро́пи (genitive)

ipa: [t͡senˈtralʲnɐ jeu̯ˈrɔpɐ]


Чехословаччина

forms:
Чехослова́ччина (canonical)
Čexoslováččyna (romanization)
Чехослова́ччини (genitive)
чехослова́цький (relational adjective)

ipa: [t͡ʃexɔsɫɔˈʋat͡ʃːenɐ]


Чехія

glosses: Че́хия (Čéxija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Че́хія (canonical)
Čéxija (romanization)
Че́хіи (genitive)


Чехія

forms:
Че́хія (canonical)
Čéxija (romanization)
Че́хії (genitive)

ipa: [ˈt͡ʃɛxʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Чехія.wav


Чорнобиль

forms:
Чорно́биль (canonical)
Čornóbylʹ (romanization)
Чорно́биля (genitive)

ipa: [t͡ʃɔrˈnɔbelʲ]


Чорногорія

glosses: 黑山，蒙特內哥羅，蒙特尼哥羅

forms:
Чорного́рія (canonical)
Čornohórija (romanization)
Чорного́рії (genitive)
чорного́рський (relational adjective)

ipa: [t͡ʃɔrnɔˈɦɔrʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Чорногорія.wav


Швейцарія

glosses: Швейца́рия (Švejcárija)在1918年正寫法改革以前的寫法。

forms:
Швейца́рія (canonical)
Švejcárija (romanization)
Швейца́ріи (genitive)
Швайца́рія (alternative)


Швейцарія

glosses: 瑞士（位於中歐和西歐的國家）

forms:
Швейца́рія (canonical)
Švejcárija (romanization)
Швейца́рії (genitive)
швейца́рський (relational adjective)

ipa: [ʃʋei̯ˈt͡sarʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Швейцарія.wav

Швейца́рська Конфедера́ція

roman: Švejcársʹka Konfederácija

sense: 瑞士（位於中歐和西歐的國家）

parts: Швей ца рія


Швеція

forms:
Шве́ція (canonical)
Švécija (romanization)
Шве́ції (genitive)
шве́дський (relational adjective)

ipa: [ˈʃʋɛt͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Швеція.wav


Шрі-Ланка

forms:
Шрі-Ланка́ (canonical)
Šri-Lanká (romanization)
Шрі-Ланки́ (genitive)
шріланкі́йський (relational adjective)

ipa: [ʃrʲi ɫɐnˈka]


Яків

forms:
Я́ків (canonical)
Jákiv (romanization)
Я́кова (genitive)
Я́кови (nominative plural)
Я́ковів (genitive plural)

ipa: [ˈjakʲiu̯]


Янукович

forms:
Януко́вич (canonical)
Janukóvyč (romanization)
Януко́вича (genitive)
Януко́вичі (nominative plural)
Януко́вичів (genitive plural)

ipa: [jɐnʊˈkɔʋet͡ʃ]

audio: Uk-Янукович.oga


абревіатура

forms:
абревіату́ра (canonical)
abreviatúra (romanization)
абревіату́ри (genitive)
абревіату́ри (nominative plural)
абревіату́р (genitive plural)

ipa: [ɐbreʋʲiɐˈturɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-абревіатура.wav


абсент

forms:
абсе́нт (canonical)
absént (romanization)
абсе́нту (genitive)
абсе́нти (nominative plural)
абсе́нтів (genitive plural)
абсе́нтовий (relational adjective)

ipa: [ɐbˈsɛnt]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-абсент.wav


абстракціонізм

forms:
абстракціоні́зм (canonical)
abstrakcionízm (romanization)
абстракціоні́зму (genitive)

ipa: [ɐbstrɐkt͡sʲioˈnʲizm]


абіогенез

forms:
абіогене́з (canonical)
abiohenéz (romanization)
абіогене́зу (genitive)

ipa: [ɐbʲiɔɦeˈnɛz]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-абіогенез.wav


австралійський

etymology_texts: 来自Австра́лія (Avstrálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。对比俄語 австрали́йский (avstralíjskij)、白俄羅斯語 аўстралі́йскі (aŭstralíjski)、波蘭語 australijski。

forms:
австралі́йський (canonical)
avstralíjsʹkyj (romanization)

ipa: [ɐu̯strɐˈlʲii̯sʲkei̯]


австрійський

etymology_texts: 源自 А́встрія (Ávstrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。

forms:
австрі́йський (canonical)
avstríjsʹkyj (romanization)

ipa: [ɐu̯ˈstʲrʲii̯sʲkei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-австрійський.wav


автовантажник

forms:
автованта́жник (canonical)
avtovantážnyk (romanization)
автованта́жника (genitive)
автованта́жники (nominative plural)
автованта́жників (genitive plural)

ipa: [ɐu̯tɔʋɐnˈtaʒnek]


автоматизація

etymology_texts: 借自法語 automatisation。同源词有俄語 автоматиза́ция (avtomatizácija)、白俄羅斯語 аўтаматыза́цыя (aŭtamatyzácyja)、波蘭語 automatyzacja。

forms:
автоматиза́ція (canonical)
avtomatyzácija (romanization)
автоматиза́ції (genitive)
автоматиза́ції (nominative plural)
автоматиза́цій (genitive plural)

ipa: [ɐu̯tɔmɐteˈzat͡sʲijɐ]

автома́т

roman: avtomát

автомати́зм

roman: avtomatýzm

автоматизува́ти

roman: avtomatyzuváty

автома́тика

roman: avtomátyka

автомати́чний

roman: avtomatýčnyj

автома́тник

roman: avtomátnyk


автоматичний

etymology_texts: 来自автома́т (avtomát) + -и́чний (-ýčnyj)。对比俄語 автомати́ческий (avtomatíčeskij)、白俄羅斯語 аўтаматы́чны (aŭtamatýčny)、波蘭語 automatyczny。

forms:
автомати́чний (canonical)
avtomatýčnyj (romanization)
автомати́чно (adverbial)

ipa: [ɐu̯tɔmɐˈtɪt͡ʃnei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-автоматичний.wav

самоді́ючий

roman: samodíjučyj

sense: 自動的

автоматиза́ція

roman: avtomatyzácija


авіабілет

forms:
авіабіле́т (canonical)
aviabilét (romanization)
авіабіле́та (genitive)
авіабіле́ти (nominative plural)
авіабіле́тів (genitive plural)

ipa: [ɐʋʲiɐbʲiˈɫɛt]


авіаносець

forms:
авіано́сець (canonical)
avianósecʹ (romanization)
авіано́сця (genitive)
авіано́сці (nominative plural)
авіано́сців (genitive plural)

ipa: [ɐʋʲiɐˈnɔset͡sʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-авіаносець.wav


志野

forms:
志野 (canonical)
shino (romanization)


志野

forms:
志野 (canonical)
Shino (romanization)


агресивний

etymology_texts: 来自法語 agressif，词尾加-ний (-nyj)。对比俄語 агресси́вный (agressívnyj)、白俄羅斯語 агрэсы́ўны (ahresýŭny)、波蘭語 agresywny。

glosses: 好鬥，好戰的，侵略的，愛尋釁的

forms:
агреси́вний (canonical)
ahresývnyj (romanization)
агреси́вно (adverbial)
агреси́вність (abstract-noun)

ipa: [ɐɦreˈsɪu̯nei̯]

audio: Uk-агресивний.ogg

агре́сія

roman: ahrésija

агре́сор

roman: ahrésor


агресор

forms:
агре́сор (canonical)
ahrésor (romanization)
агре́сора (genitive)
агре́сори (nominative plural)
агре́сорів (genitive plural)
агре́сорка (feminine)
агре́сорський (relational adjective)

ipa: [ɐˈɦrɛsɔr]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-агресор.wav

напа́дник

roman: zahárbnyk

sense: 侵略者

агреси́вний

roman: ahresývnyj


агресія

etymology_texts: 借自法語 agression，来自拉丁語 aggressio，来自aggressus，aggredior (“接近，攻擊”)的過去分詞。对比俄語 агре́ссия (agréssija)、白俄羅斯語 агрэ́сія (ahrésija)、波蘭語 agresja。

forms:
агре́сія (canonical)
ahrésija (romanization)
агре́сії (genitive)
агре́сії (nominative plural)
агре́сій (genitive plural)

ipa: [ɐˈɦrɛsʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-агресія.wav


азіатський

forms:
азія́тський (alternative)
азіа́тський (canonical)
aziátsʹkyj (romanization)

ipa: [ɐzʲiˈat͡sʲkei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-азіатський.wav

parts: азі ат ський


академія

forms:
акаде́мія (canonical)
akadémija (romanization)
акаде́мії (genitive)
акаде́мії (nominative plural)
акаде́мій (genitive plural)

ipa: [ɐkɐˈdɛmʲijɐ]

audio: Uk-академія.ogg

академі́чний

roman: akademíčnyj


акваріум

forms:
аква́ріум (canonical)
akvárium (romanization)
аква́ріума (genitive)
аква́ріуми (nominative plural)
аква́ріумів (genitive plural)

ipa: [ɐkˈʋarʲiʊm]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-акваріум.wav


активний

forms:
акти́вний (canonical)
aktývnyj (romanization)
акти́вно (adverbial)

ipa: [ɐkˈtɪu̯nei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-активний.wav

дія́льний

roman: dijálʹnyj

sense: 敏捷的，靈活的，利落的

акти́вність

roman: aktývnistʹ


акціонер

etymology_texts: 借自法語 actionnaire。对比俄語 акционе́р (akcionér)、白俄羅斯語 акцыянер (akcyjanjer)。

forms:
акціоне́р (canonical)
akcionér (romanization)
акціоне́ра (genitive)
акціоне́ри (nominative plural)
акціоне́рів (genitive plural)
акціоне́рка (feminine)
акціоне́рний (relational adjective)

ipa: [ɐkt͡sʲiɔˈnɛr]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-акціонер.wav

а́кція

roman: ákcija


акція

etymology_texts: 派生自拉丁語 āctiō。对比俄語 а́кция (ákcija)、白俄羅斯語 а́кцыя (ákcyja)、波蘭語 akcja。

forms:
а́кція (canonical)
ákcija (romanization)
а́кції (genitive)
а́кції (nominative plural)
а́кцій (genitive plural)

ipa: [ˈakt͡sʲijɐ]

ді́я

roman: díjannja

sense: 行動，動作

акціоне́р

roman: akcionér

акціоне́рний

roman: akcionérnyj