друг

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *drugъ。

text: друга версия

translation: 其他/不同的版本

roman: druga versija

text: Това е съвсем друга тема.

translation: 這是相當不同的事情。

roman: Tova e sǎvsem druga tema.

text: на другата страна на листа

translation: 在另一個頁面

roman: na drugata strana na lista

text: на другата страна на стената

translation: 在牆的另一邊

roman: na drugata strana na stenata

text: другата седмица

translation: 下一週

roman: drugata sedmica

text: на другия ден

translation: 隔天

roman: na drugija den

ipa: [druk]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-друг.wav

rhymes: -uk

разли́чен

roman: razlíčen

sense: 不同的，新的

противополо́жен

roman: obráten

sense: 相反的，顛倒的

сле́дващ

roman: íden

sense: 次，下一個


друг

pos: noun

pos_title: 名詞

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *drugъ。

forms:
drug (romanization)
дру́га (feminine)


друг

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *drugъ。

forms:
drug (romanization)
дру́жка (feminine)

прия́тел

roman: drugár

sense: 朋友


друг

pos: det

pos_title: 限定詞

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *drugъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás，來自原始印歐語 *dʰrewgʰ-。

forms:
drug (romanization)
другъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-друг.wav


друг

text: Я хочу́ име́ть друзе́й.

translation: 我想要朋友。

roman: Ja xočú imétʹ druzéj.

text: бли́зкий друг

translation: 密友

roman: blízkij drug

text: стари́нный друг

translation: 老朋友

roman: starínnyj drug

text: друг до́ма

translation: 朋友的家庭

roman: drug dóma

text: друг де́тства

translation: 兒時玩伴

roman: drug détstva

forms:
drug (romanization)
дру́га (genitive)
друзья́ (nominative plural)
друзе́й (genitive plural)
подру́га (feminine)
дру́жеский (relational adjective)
дружо́к (diminutive)

прия́тель

roman: kóreš

sense: 密友；朋友

подру́га

roman: podrúga

sense: 女性朋友

дружо́к

roman: družók

дружо́чек

roman: družóček

не́друг

roman: nédrug

дру́жный

roman: drúžnyj

sense: 友好，友善，優雅；和睦，協和

дру́жно

roman: drúžno

дру́жеский

roman: drúžeskij

дру́жески

roman: drúžeski

по-дру́жески

roman: po-drúžeski

дру́жественный

roman: drúžestvennyj

sense: 和善，友善

дру́жественно

roman: drúžestvenno

дру́жественность

roman: drúžestvennostʹ

дружи́ть

roman: družítʹ

дру́жка

roman: drúžka

подру́жка

roman: podrúžka

подру́женька

roman: podrúženʹka

дру́жба

roman: drúžba

sense: 友誼

по дру́жбе

roman: po drúžbe

дружи́ще

roman: družíšče

дружи́на

roman: družína

дружи́нный

roman: družínnyj

дружи́нник

roman: družínnik

дружи́нница

roman: družínnica

содру́жество

roman: sodrúžestvo

враг

roman: vrag


друг

etymology_texts: 最初是друг的謂語（短）形式：друго́й (drugój，“另一個”)。

text: друг в дру́га

translation: 彼此

roman: drug v drúga

text: друг дру́га

roman: drug drúga

text: друг дру́гу

translation: 互相

roman: drug drúgu

text: друг за дру́гом

translation: 一個接一個；單一文件

roman: drug za drúgom

text: друг к дру́гу

roman: drug k drúgu

text: друг на дру́га

translation: 互相抵觸

roman: drug na drúga

text: друг от дру́га

translation: 一個從另一個

roman: drug ot drúga

text: друг под дру́га

translation: 朝向對方

roman: drug pod drúga

text: друг про́тив дру́га

translation: 面對面

roman: drug prótiv drúga

text: друг с дру́гом

translation: 彼此之間

roman: drug s drúgom

text: друг у дру́га

translation: 相互影響

roman: drug u drúga

forms:
drug (romanization)
дру́га (genitive)


друг

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *drugъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás，來自原始印歐語 *dʰrewgʰ-。

forms: drug (romanization)

ipa: /drûːɡ/


друг

forms:
druh (romanization)
дру́га (genitive)
дру́зі (nominative plural)
дру́зів (genitive plural)
по́друга (feminine)

ipa: [druɦ]


остров

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *ostrovъ，源自原始印歐語 *strow-。

forms:
о́стров (canonical)
óstrov (romanization)

ipa: [ˈɔstrof]

rhymes: -ɔstrof


остров

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ostrovъ，来自原始印歐語 *strow-。

forms:
ostrov (romanization)
о́стровъ (alternative)

ipa: [ˈɔstrɔf]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-остров.wav


остров

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 островъ (ostrovŭ)，源自原始斯拉夫語 *ostrovъ，源自原始印歐語 *strow-。

forms:
о́стров (canonical)
óstrov (romanization)
о́строва (genitive)
острова́ (nominative plural)
острово́в (genitive plural)
островно́й (relational adjective)
острово́к (diminutive)

ipa: [ˈostrəf]

островитя́нин

roman: ostrovitjánin

островитя́нка

roman: ostrovitjánka

острово́к

roman: ostrovók

полуо́стров

roman: poluóstrov


клуб

text: би́знес клуб

translation: 商業俱樂部

roman: bíznes klub

forms: klub (romanization)

ipa: [kɫup]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-клуб.wav

rhymes: -up


клуб

forms:
klub (romanization)
клубъ (alternative)


клуб

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 клубъ (klubŭ)，來自原始斯拉夫語 *klǫbъ；與烏克蘭語 клуб (klub)、捷克語 kloub、波蘭語 kłąb。

glosses: 密集的群體 (昆蟲或動物)

forms:
klub (romanization)
клу́ба (genitive)
клубы́ (nominative plural)
клу́бы (nominative plural)
клубо́в (genitive plural)
клу́бов (genitive plural)
клубъ (alternative)

о́блако

roman: óblako

клубо́к

roman: klubók

клу́бень

roman: klúbenʹ

клуби́ть

roman: klubítʹ

клуби́ться

roman: klubítʹsja


клуб

etymology_texts: 借自德語 Club，來自英語 club。

forms:
klub (romanization)
клу́ба (genitive)
клу́бы (nominative plural)
клу́бов (genitive plural)
клу́бный (relational adjective)

кулууп

roman: kuluup

קלוב

roman: klub


клуб

etymology_texts: 來自德語 Club，來自英語 club。

forms:
клу̑б (canonical)
klȗb (romanization)

ipa: /klûːb/


клуб

forms:
klub (romanization)
клу́бу (genitive)
клу́би (nominative plural)
клу́бів (genitive plural)

ipa: [kɫub]


нож

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

forms:
nož (romanization)
нажа́ (genitive)
нажы́ (nominative plural)
нажо́ў (genitive plural)

ipa: [noʂ]


нож

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

forms:
nož (romanization)
но́жче (diminutive)
ножле́ (diminutive)
ноже́ (diminutive)

ipa: [nɔʃ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-нож.wav

rhymes: -ɔʃ

ножа́р

roman: nožár

sense: 刀匠

ножа́рство

roman: nožárstvo

sense: 製刀

но́жница

roman: nóžnica

sense: 刀鞘

но́жица

roman: nóžica

sense: 剪刀

ножо́вка

roman: nožóvka

ножи́ще

roman: nožíšte

ножа́га

roman: nožága

sense: 大刀

ножа́к

roman: nožák

sense: 短劍


нож

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

forms:
nož (romanization)
ноже (diminutive)
ножъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-нож.wav


нож

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

forms:
nož (romanization)
ножа́ (genitive)
ножи́ (nominative plural)
ноже́й (genitive plural)
ножево́й (relational adjective)
но́жик (diminutive)

ножевидный

roman: noževidnyj

ножо́вый

roman: nožóvyj

но́жницы

roman: nóžnicy

ножны

roman: nožny


нож

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

forms:
но̑ж (canonical)
nȏž (romanization)


вуз

etymology_texts: 源自俄語 вуз (vuz)。

forms: vuz (romanization)

ipa: /ˈʋuz/

ipa: [ˈʋuz]


вуз

glosses: вы́сшее уче́бное заведе́ние (výsšeje učébnoje zavedénije，“高等/最高教育機構”)的首字母縮略詞：大學

forms:
vuz (romanization)
ву́за (genitive)
ву́зы (nominative plural)
ву́зов (genitive plural)
ву́зовский (relational adjective)

ipa: [vus]

вузовец

roman: vuzovec

вузовка

roman: vuzovka

вуз

roman: vuz


юбка

etymology_texts: 與古法語 jupe、古意大利語 jupa相關，對照法語 jupe。

glosses: 女人 (作為男人感興趣的對象)

text: Он волочи́тся за ка́ждой ю́бкой.

translation: 他關注每一位女人。

roman: On voločítsja za káždoj júbkoj.

forms:
ю́бка (canonical)
júbka (romanization)
ю́бки (genitive)
ю́бки (nominative plural)
ю́бок (genitive plural)
ю́бочка (diminutive)

ipa: [ˈjupkə]

იუკა

roman: iuḳa

ܝܘܼܦܩܵܐ

roman: yupqā

йупка

roman: jupka

يۇپقا

roman: yupqa

дьууппа

roman: cuuppa


площадка

etymology_texts: пло́щадь (plóščadʹ) + -ка (-ka)。

text: на съёмочной площа́дке

translation: 開拍（電影製作）

roman: na sʺjómočnoj ploščádke

forms:
площа́дка (canonical)
ploščádka (romanization)
площа́дки (genitive)
площа́дки (nominative plural)
площа́док (genitive plural)

ipa: [pɫɐˈɕːatkə]

audio: Ru-площадка.ogg

площадочка

roman: ploščadočka

пло́щадь

roman: plóščadʹ

площадной

roman: ploščadnoj


экзамен

forms:
экза́мен (canonical)
ekzámjen (romanization)
экза́мену (genitive)
экза́мены (nominative plural)
экза́менаў (genitive plural)

ipa: [ɛɡˈzamʲen]


экзамен

forms:
экза́мен (canonical)
ekzámen (romanization)
экза́мена (genitive)
экза́мены (nominative plural)
экза́менов (genitive plural)

ipa: [ɪɡˈzamʲɪn]

audio: Ru-экзамен.ogg

экзамена́тор

roman: ekzamenátor

экзаменова́ть

roman: ekzamenovátʹ


ядро

etymology_texts: 借自俄語 ядро́ (jadró)，來自原始斯拉夫語 *ędro。

text: парти́йни ядра́

translation: [政治]派對核心

roman: partíjni jadrá

glosses: 核（星星，超新星，行星，月球，彗星）

glosses: 音節核心 （音節元素，承擔著音節的高峰）

text: сри́чково ядро́

translation: 音節核心

roman: sríčkovo jadró

forms:
ядро́ (canonical)
jadró (romanization)
я́дрен (relational adjective)

ipa: [jɐˈdrɔ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-ядро.wav

rhymes: -rɔ

я́дка

roman: sǎrceviná

sense: 仁，粒


ядро

etymology_texts: 借自俄語 ядро́ (jadró)，來自原始斯拉夫語 *ędro。

text: атом ядросы

translation: 原子核

roman: atom ädrosy

text: жасуша ядросы

translation: 細胞核

roman: jasuşa ädrosy

text: ядроның бөлінуі

translation: 核分裂

roman: ädronyñ bölınuı

forms: ädro (romanization)

ядролық

roman: ädrolyq

ядролықсыз

roman: ädrolyqsyz

ядрошық

roman: ädroşyq


ядро

etymology_texts: 借自俄語 ядро́ (jadró)。

forms: yadro (romanization)


ядро

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

forms:
ядро́ (canonical)
jadró (romanization)
ядра́ (genitive)
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)
я́дрышко (diminutive)

ipa: [(j)ɪˈdro]

се́мя

roman: sémja

су́щность

roman: súščnostʹ

я́дерный

roman: jádernyj

ядрёный

roman: jadrjónyj

ядро́вый

roman: jadróvyj

ядротолка́тель

roman: jadrotolkátelʹ

ядро́

roman: jadró

ядро

roman: ädro

ядро

roman: yadro


ядро

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

glosses: 核心 （系統，集合名詞等）

forms:
ядро́ (canonical)
jadró (romanization)
ядра́ (genitive)
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)


неделя

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *neděľa。

forms:
неде́ля (canonical)
nedélja (romanization)
неде́лен (relational adjective)
недѣ́ля (alternative)

ipa: [nɛˈdɛlʲɐ]


неделя

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 недѣлꙗ (nedělja，“星期日”)，來自原始斯拉夫語 *neděľa (“星期日”)。可同步分析為не- (ne-，“無”) + де́л- (dél-，“工作”) + -я (-ja)。原用於星期日，休息日。

text: в неде́лю

translation: 每星期

roman: v nedélju

text: на про́шлой неде́ле

translation: 上星期

roman: na próšloj nedéle

text: на э́той неде́ле

translation: 這個星期

roman: na étoj nedéle

text: на бу́дущей неде́ле

translation: 下星期

roman: na búduščej nedéle

forms:
неде́ля (canonical)
nedélja (romanization)
неде́ли (genitive)
неде́ли (nominative plural)
неде́ль (genitive plural)
неде́льный (relational adjective)
неде́лька (diminutive)

ipa: [nʲɪˈdʲelʲə]

неде́льный

roman: nedélʹnyj

нэдиэлэ

roman: nediele

sense: 星期


неделя

etymology_texts: 源自俄語 неде́ля (nedélja)。

forms:
nädälya (romanization)
неделяны (definite accusative)
неделялар (plural)


объяснять

pos: verb

pos_title: 動詞

etymology_texts: объясни́ть (obʺjasnítʹ) + -я́ть (-játʹ)。

forms:
объясня́ть (canonical)
obʺjasnjátʹ (romanization)
объясни́ть (perfective)

ipa: [ɐbjɪsʲˈnʲætʲ]

audio: Ru-объяснять.ogg

объясне́ние

roman: obʺjasnénije

объясня́ться

roman: obʺjasnjátʹsja

объясни́ться

roman: obʺjasnítʹsja


завод

pos_title: 名词

forms:
zavod (romanization)
заводски (relational adjective)

ipa: [ˈzavɔt]


завод

etymology_texts: 借自俄語 заво́д (zavód)。

forms:
zavod (romanization)
з-д (alternative)

ipa: /t͜säw̜ɔˑt/


завод

etymology_texts: 俄語 заводи́ть (zavodítʹ) 的動詞派生詞。

text: во́дочный заво́д

translation: 伏特加工厂

roman: vódočnyj zavód

text: ко́нский заво́д

translation: 马场

roman: kónskij zavód

text: рыбово́дный заво́д

translation: 养鱼场

roman: rybovódnyj zavód

text: Для заво́да стари́нных часо́в пришло́сь вы́звать ма́стера.

translation: 我们得找专业修理工来给古钟上发条。

roman: Dlja zavóda starínnyx časóv prišlósʹ výzvatʹ mástera.

forms:
заво́д (canonical)
zavód (romanization)
заво́да (genitive)
заво́ды (nominative plural)
заво́дов (genitive plural)
заводно́й (relational adjective)
заводско́й (relational adjective)
заво́дик (diminutive)

ipa: [zɐˈvot]

rhymes: -ot

фа́брика

roman: fábrika

sense: 工厂

заводи́ть

roman: zavodítʹ

завести́

roman: zavestí

заводчик

roman: zavodčik

notes: 俄语中指工厂、磨坊等有两个词：фа́брика (fábrika)和заво́д (zavód)。多数时候两者同义，但一般用在不同语境中：

notes: фа́брика (fábrika)常用于纺织工厂（如шве́йная фа́брика (švéjnaja fábrika，“服装厂”)）和矿场（如обогати́тельная фа́брика (obogatítelʹnaja fábrika，“选矿厂”)）

notes: заво́д (zavód)更常用于除了以上两种情况，包括食物产业（如хле́бный заво́д (xlébnyj zavód，“面包厂”)），和其他制造产业（如автомоби́льный заво́д (avtomobílʹnyj zavód，“汽车厂”)）

զավոդ

roman: zavod

зауыт

roman: zauyt

заводт

roman: zavodt

собуот

roman: sobuot


завод

forms:
за́вод (canonical)
závod (romanization)
з-д (alternative)

ipa: /zǎːʋod/

parts: за вод


завод

forms:
заво́д (canonical)
zavód (romanization)
заво́ду (genitive)
заво́ди (nominative plural)
заво́дів (genitive plural)

ipa: [zɐˈwɔd]

фа́брика

roman: fábryka


Оля

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: 女性人名О́льга (Ólʹga)的指小詞，Olya，

forms:
О́ля (canonical)
Ólja (romanization)
О́ли (genitive)
О́ли (nominative plural)
Оль (genitive plural)

ipa: [ˈolʲə]

audio: LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-Оля.wav

О́льга

roman: Ólʹga

Оль

roman: Olʹ


лаборатория

forms:
лаборато́рия (canonical)
laboratórija (romanization)
лаборато́рии (genitive)
лаборато́рии (nominative plural)
лаборато́рий (genitive plural)
лаборато́рный (relational adjective)

ipa: [ɫəbərɐˈtorʲɪjə]

audio: Ru-лаборатория.ogg

лабора́нт

roman: laboránt


кабинет

text: зъболекарски кабинет

translation: 牙醫診療室

roman: zǎbolekarski kabinet

forms:
кабине́т (canonical)
kabinét (romanization)

ipa: [kɐbiˈnɛt]


кабинет

etymology_texts: 源自俄語 кабине́т (kabinét)，來自德語 Kabinett。

forms: kabinet (romanization)


кабинет

forms:
кабине́т (canonical)
kabinét (romanization)
кабине́та (genitive)
кабине́ты (nominative plural)
кабине́тов (genitive plural)
кабине́тный (relational adjective)
кабине́тик (diminutive)

ipa: [kəbʲɪˈnʲet]

audio: Ru-кабинет.ogg

кабинетчик

roman: kabinetčik


карта

etymology_texts:
來自俄語 ка́рта (kárta，“卡片”)，來自波蘭語 karta，來自拉丁語 carta，來自古希臘語 χάρτης (khártēs，“莎草紙，紙”)。
巴什基爾語 кәрт (kärt) 的同源對似詞。

text: Картағыҙ юғалһа, банкка шылтыратығыҙ һәм уны блокка ҡуйыуҙарын һорағыҙ.

translation: 如果您的銀行卡丟失，請致電銀行要求凍結。

roman: Kartağïð yuğalha, bankka šïltïratïğïð häm unï blokka quyïwðarïn horağïð.

forms: karta (romanization)

parts: кар та


карта

etymology_texts: 來自波蘭語 karta。

forms:
ка́рта (canonical)
kárta (romanization)
ка́рты (genitive)
ка́рты (nominative plural)
карт (genitive plural)

ipa: [ˈkarta]

ма́па

roman: mápa

sense: 地圖


карта

etymology_texts: 借自俄語 ка́рта (kárta)，自身來自德語 Karte，來自拉丁語 charta，源頭來自古希臘語 χάρτης (khártēs)。與хартия (hartija)、картон (karton)等同源。

forms:
ка́рта (canonical)
kárta (romanization)

ipa: [ˈkartɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-карта.wav

rhymes: -artɐ

скре́ч ка́рта

roman: skréč kárta


карта

etymology_texts: 源自俄語 ка́рта (kárta)，來自波蘭語 karta，來自德語 Karte，來自拉丁語 charta (“莎草紙；著作”)，來自古希臘語 χάρτης (khártēs，“莎草紙，薄版”)。

ipa: [ˈkartə]


карта

etymology_texts: 源自俄語 ка́рта (kárta)，來自波蘭語 karta，來自德語 Karte，來自拉丁語 charta (“莎草紙，著作”)，來自古希臘語 χάρτης (khártēs，“莎草紙，薄片”)。

forms:
karta (romanization)
قارتا


карта

etymology_texts: 源自古希臘語 χάρτης (khártēs，“莎草紙，紙”)。對照хартија (hartija，“紙”)。

forms:
karta (romanization)
карти (plural)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-карта.wav


карта

etymology_texts: 借自波蘭語 karta。

glosses: 補丁（修補路面用的小塊瀝青）

text: ремо́нт доро́жного покры́тия ка́ртами

translation: 給路面打的“補丁”

roman: remónt doróžnovo pokrýtija kártami

forms:
ка́рта (canonical)
kárta (romanization)
ка́рты (genitive)
ка́рты (nominative plural)
карт (genitive plural)
ка́рточный (relational adjective)
ка́рточка (diminutive)

меню́

roman: menjú

sense: 菜單

картёжник

roman: kartjóžnik

картёжный

roman: kartjóžnyj

карто́граф

roman: kartógraf

картогра́фия

roman: kartográfija

ка́рточка

roman: kártočka

ка́рточный

roman: kártočnyj

կարտ

roman: kart

кәрт

roman: kärt

карта

roman: karta

корт

roman: kort

карта

roman: qarta

хаарта

roman: xaarta


карта

etymology_texts: 來自拉丁語 charta，來自古希臘語 χάρτης (khártēs，“莎草紙，紙”)。

forms:
ка̑рта (canonical)
kȃrta (romanization)

ipa: /kâːrta/


карта

etymology_texts: 來自波蘭語 karta。

forms:
ка́рта (canonical)
kárta (romanization)
ка́рти (genitive)
ка́рти (nominative plural)
карт (genitive plural)


Пекин

text: в Пеки́не

translation: 在北京

roman: v Pekíne

text: в Пеки́н

translation: 到北京

roman: v Pekín

text: из Пеки́на

translation: 來自北京

roman: iz Pekína

forms:
Пеки́н (canonical)
Pekín (romanization)
Пеки́на (genitive)

ipa: [pʲɪˈkʲin]


ваш

pos: pron

pos_title: 代詞

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

forms: vaš (romanization)

ipa: [vaʂ]


ваш

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

text: Ваш ред е.

translation: 輪到你們了。

roman: Vaš red e.

text: Тази къща ваша ли е?

translation: 那座房子是你們的嗎？

roman: Tazi kǎšta vaša li e?

text: Във вашето семейство всички ли са лекари?

translation: 你們家裡人都是醫生嗎？

roman: Vǎv vašeto semejstvo vsički li sa lekari?

ipa: [vaʃ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-ваш.wav

rhymes: -aʃ


ваш

pos: adv

pos_title: 副詞

text: теҥгече кок машина ваш тӱкнен

translation: 兩輛車相撞

roman: teŋgeče kok mašina vaš tükńen

ipa: /vɑʃ/

rhymes: -ɑʃ

ваш келыштарымаш

roman: vaš kelyštarymaš

ваш тӱкнымаш

roman: vaš tüknymaš

ваш ушнымаш

roman: vaš ušnymaš

ваш ушымаш

roman: vaš ušymaš

вашмут

roman: vašmut

ваш келыштараш

roman: vaš kelyštaraš

ваш мияш

roman: vaš mijaš

ваш тӱкнаш

roman: vaš tüknaš

ваш ушнаш

roman: vaš ušnaš

ваш ушныкташ

roman: vaš ušnyktaš

ваш шогалаш

roman: vaš šogalaš

ваш ышташ

roman: vaš yštaš


ваш

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

text: Од денес, бродов е ваш.

translation: 從今天起，這艘船就是你們的了。

roman: Od denes, brodov e vaš.


ваш

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 váš，繼承自原始斯拉夫語 *vašь。

glosses: 你們的；ви (vi) 的所有格代詞

text: щиро Ваш

translation: 此致

roman: ščiro Vaš

forms:
vaš (romanization)
вашъ (alternative)

ipa: [ˈvaʃ]


ваш

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 вашь (vašĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

rhymes: -aʂ

по-ва́шему

roman: po-vášemu


ваш

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

forms:
ва̏ш (canonical)
vȁš (Latin character)

ipa: [ʋâʃ]


ваш

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vъšь，與 у̑ш 同源。

forms:
ва̑ш (canonical)
vȃš (romanization)

ipa: [ʋâːʃ]

у̑ш

sense: louse


ваш

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vašь，繼承自原始印歐語 *wōsyo-。

ipa: [ʋaʃ]


Ваня

pos_title: 专有名词

etymology_texts: 俄語 Ива́н (Iván) 的截斷形式 + -я (-ja，指小后缀)。

glosses: 男性人名Ива́н (Iván)的指小詞，Vanya，，等價於英語Johnny，即万尼亚

forms:
Ва́ня (canonical)
Vánja (romanization)
Ва́ни (genitive)
Ва́ни (nominative plural)
Вань (genitive plural)

ipa: [ˈvanʲə]

Ива́н

roman: Iván


не

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ne，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。

forms:
nje (romanization)
ня (alternative)

ipa: [nʲe]

ipa: [nʲa]


не

pos: particle

pos_title: 助詞

text: я не разуме́ю

translation: 我不明白

roman: ja nje razumjéju

forms: nje (romanization)

notes: 根據一些標準和約定，本詞總是寫成 не (nje)，即使有時它的發音為 ня (nja)。

notes: ня (nja) 有時可以被替換為 не (nje)，但如果 не (nje) 後接的詞重音不在第一個音節時，不能被替換為 ня (nja)，例如：я ня ве́даю (ja nja vjédaju) = яне ве́даю (janje vjédaju) я ня разуме́ю (ja nja razumjéju) = я не разуме́ю (ja nje razumjéju)

notes: 作副詞時，ня (nja) 無論如何都不能代替 не (nje)。


не

glosses: 用於表示否定或不同意：不

text: Не, грешиш.

translation: 不，你是錯的

roman: Ne, grešiš.

text: Не, сега не може да гледаш телевизия.

translation: 不，你現在不能看電視。

roman: Ne, sega ne može da gledaš televizija.

glosses: 用於否定下列單詞或短語的意思：不；沒有

text: Не знам.

translation: 我不知道。

roman: Ne znam.

text: Не мога.

translation: 我不能

roman: Ne moga.

text: Мария не им даде възможност да се извинят.

translation: 瑪利亞沒有給他們道歉的機會。

roman: Marija ne im dade vǎzmožnost da se izvinjat.

text: Не Мария им даде възможност да се извинят.

translation: 給他們機會道歉的不是瑪利亞。

roman: Ne Marija im dade vǎzmožnost da se izvinjat.

text: Не на тях Мария даде възможност да се извинят.

translation: 瑪利亞給予了道歉機會的人不是他們。

roman: Ne na tjah Marija dade vǎzmožnost da se izvinjat.

text: Не възможност да се извинят им даде Мария.

translation: 瑪利亞給他們的不是道歉的機會。

roman: Ne vǎzmožnost da se izvinjat im dade Marija.

text: Не да се извинят им даде възможност Мария.

translation: 瑪利亞給他們的機會不是用來道歉的。

roman: Ne da se izvinjat im dade vǎzmožnost Marija.

forms: ne (romanization)

ipa: [nɛ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-не.wav

rhymes: -nɛ


не

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-не.wav


не

ни

roman: ni


не

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ne，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。與包括立陶宛語 ne、古英語 ne、哥特語 𐌽𐌹 (ni)、愛爾蘭語 ní、拉丁語 ne、梵語 न (ná)同源。

glosses: (全否定) 不，沒有；不要

text: Он не зна́ет

translation: 他不知道

roman: On ne znájet

text: не долете́в до це́ли

translation: 沒有達成目標

roman: ne doletév do céli

text: он не ге́ний

translation: 他不聰明

roman: on ne génij

text: Не де́лай э́того!

translation: 不要這樣做！

roman: Ne délaj étovo!

text: Не говори́ ни сло́ва!

translation: 不要說話！

roman: Ne govorí ni slóva!

text: (мне) не по себе́

translation: 我感覺不舒服

roman: (mne) ne po sebé

text: Я ви́дел вас не раз.

translation: 我經常見到你。

literal_meaning: 不是一次

roman: Ja vídel vas ne raz.

text: тем не ме́нее

translation: 然而，不過

roman: tem ne méneje

glosses: (部分否定) 或許 不；不管

text: Сча́стье не сча́стье, но что́-то похо́жее.

translation: 也許不是幸福，但和它很像。

roman: Sčástʹje ne sčástʹje, no štó-to poxóžeje.

text: Хо́чешь не хо́чешь, а придётся сде́лать.

translation: 不管你喜不喜歡，都要去做。

roman: Xóčešʹ ne xóčešʹ, a pridjótsja sdélatʹ.

text: Ему́ э́того не сде́лать.

translation: 他絕不會這樣做。

roman: Jemú étovo ne sdélatʹ.

glosses: （通常不翻譯，表達肯定的意思，尤其是在感嘆詞中）

text: Како́й ру́сский не лю́бит бы́строй езды́!

translation: 俄羅斯人真的討厭超速行駛！

roman: Kakój rússkij ne ljúbit býstroj jezdý!

text: Кто не лю́бит пое́сть!

translation: 誰不喜歡這頓美餐呢！

roman: Kto ne ljúbit pojéstʹ!

ipa: [nʲɪ]

ipa: [ˈnʲe]

homophone: ни

notes: не有時看起來帶重音，例如與 быть (bytʹ，“是，在，有”) 的過去否定形式搭配時，作 не́ был (né byl)、не была́ (ne bylá)、не́ было (né bylo)、не́] были (né] byli)（即 не 陽性單數、中性單數和複數搭配時重讀，但與陰性單數搭配時不重讀）。


не

pos: prefix

pos_title: 前綴

glosses: （與介詞連用，代詞не實際上是一個前綴，儘管它是分開寫的。）


не

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

text: Помо́жешь мне? Не, да́же и не ду́май.

translation: 你會幫我嗎？不，我連想都沒想過。

roman: Pomóžešʹ mne? Ne, dáže i ne dúmaj.

нет

roman: net

sense: 不


не

text: Не знам.

translation: 我不知道

text: Он је не само даровит, већ и јако марљив.

translation: 他不僅天賦異稟，而且勤勞刻苦。

text: хтео-не хтео

translation: 不管你要不要

text: Да не спаваш?

translation: 你不是在睡覺嗎？

text: Не могу, а да не…

translation: 我不能，但……

text: рећи не

translation: 拒絕，說“不”

text: не мање него…

translation: 不低於……

text: не доћи

translation: 沒來

text: … Зар не?

translation: 你不是……嗎？

ipa: /ne/


не

text: Да ли си демократа? Не!

translation: 你是民主主義者嗎？不是！


не

etymology_texts:
來自原始突厥語 *nē-。
與哈薩克語 не (ne)、卡拉卡爾帕克語 ne、諾蓋語 не (ne，“什麼”)、吉爾吉斯語 не (ne)、克里米亞韃靼語 ne、庫梅克語 не (ne)、巴什基爾語 ни (ni)、韃靼語 ни (ni)、阿塞拜疆語 nə、撒拉語 neñ、土耳其語 ne (“什麼”)、烏茲別克語 na、維吾爾語 نە (ne)、哈卡斯語 ноо (noo)、紹爾語 ноо、圖瓦語 чүү (čüü)、西部裕固語 ne等同源。


не

etymology_texts: 來自中古波斯語 𐭫𐭠 / 𐭭𐭩 (nē)。


не

etymology_texts: 來自，來自。與包括匈牙利語 nő同源。


не

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *ne，來由原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。


твой

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 твои (tvoi)，來自原始斯拉夫語 *tvojь。

forms: tvoj (romanization)

ipa: [tvoj]


твой

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tvojь。

text: Твой ред е.

translation: 輪到你了。

roman: Tvoj red e.

text: Тво́я ли е та́зи ко́тка?

translation: 這是你的貓嗎？

roman: Tvója li e tázi kótka?

text: Не е тво́я ра́бота.

translation: 這不關你的事。

roman: Ne e tvója rábota.

text: Мно́го ми́ло от тво́я страна́.

translation: 你真是太好了。

roman: Mnógo mílo ot tvója straná.

text: За тво́е све́дение, напра́вих го, защо́то и́сках.

translation: 請注意，我這樣做是為了讓你們知道。

roman: Za tvóe svédenie, naprávih go, zaštóto ískah.

ipa: [tvɔj]

notes: 人稱代詞твой (tvoj)與法語 ton、德語 dein的類似，僅用於家人和朋友。大多數場合，應改成正式的Ваш (Vaš)。


твой

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 твои (tvoi)，來自原始斯拉夫語 *tvojь。


тетрадь

etymology_texts: 借自古希臘語 τετράδιον (tetrádion，“四份羊皮紙”)，來自τετράς (tetrás)。

forms:
тетра́дь (canonical)
tetrádʹ (romanization)
тетра́ди (genitive)
тетра́ди (nominative plural)
тетра́дей (genitive plural)
тетра́дка (diminutive)

ipa: [tʲɪˈtratʲ]

audio: Ru-тетрадь.ogg

тэтэрээт

roman: tetereet


столица

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolica。

forms:
сто́лица (canonical)
stólica (romanization)

ipa: [ˈstɔlit͡sɐ]

rhymes: -ɔlit͡sɐ


столица

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolica。

forms: stolica (romanization)

ipa: [ˈstɔlit͡sa]

стол

roman: stol

sense: 椅子


столица

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *stolica。可相应作стол (stol) + -ица (-ica)分析。

forms:
столи́ца (canonical)
stolíca (romanization)
столи́цы (genitive)
столи́цы (nominative plural)
столи́ц (genitive plural)
столи́чный (relational adjective)

ipa: [stɐˈlʲit͡sə]

audio: Ru-столица.ogg


столица

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *stolica。

forms:
сто̀лица (canonical)
stòlica (romanization)

гла̀внӣ гра̑д

sense: 首都


лицо

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *lice。

text: в лицо́

translation: 面熟

roman: v licó

text: в по́те лица́

translation: 靠自己的辛勤勞動

literal_meaning: 用額頭上的汗珠

roman: v póte licá

text: от лица́

translation: 以……的名義

roman: ot licá

text: лицо́м к

translation: 面朝，面對

roman: licóm k

text: лицо́м к лицу́

translation: 面對面

roman: licóm k licú

text: лицо́м к лицу́ с

translation: 面對，面臨

roman: licóm k licú s

text: нет лица́

translation: 困惑，不知所措

roman: net licá

text: физи́ческое лицо́

translation: 自然人

roman: fizíčeskoje licó

text: юриди́ческое лицо́

translation: 法人

roman: juridíčeskoje licó

text: пе́рвое лицо́

translation: 第一人稱

roman: pérvoje licó

text: второ́е лицо́

translation: 第二人稱

roman: vtoróje licó

text: тре́тье лицо́

translation: 第三人稱

roman: trétʹje licó

forms:
лицо́ (canonical)
licó (romanization)
лица́ (genitive)
ли́ца (nominative plural)
лиц (genitive plural)
лицево́й (relational adjective)
лично́й (relational adjective)
ли́чико (diminutive)

ipa: [lʲɪˈt͡so]

безли́чный

roman: bezlíčnyj

лицеде́й

roman: licedéj

лицезре́ть

roman: licezrétʹ

лицеме́р

roman: licemér

лицеме́рие

roman: licemérije

лицеме́рный

roman: licemérnyj

личи́на

roman: ličína

ли́чностный

roman: líčnostnyj

ли́чность

roman: líčnostʹ

ли́чный

roman: líčnyj


цифра

forms:
ци́фра (canonical)
cífra (romanization)
ци́фри (plural)

ipa: [ˈt͡sifra]

parts: циф ра


цифра

etymology_texts: 借自拉丁語 cifra，源頭來自阿拉伯語 صِفْر (ṣifr，“零”)。俄語 шифр (šifr) 的同源對似詞。

forms:
ци́фра (canonical)
cífra (romanization)
ци́фры (genitive)
ци́фры (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрово́й (relational adjective)
ци́ферка (diminutive)

ipa: [ˈt͡sɨfrə]

оцифрова́ть

roman: ocifrovátʹ

оцифро́вка

roman: ocifróvka

оцифро́вывать

roman: ocifróvyvatʹ

цифрово́й

roman: cifrovój

цифи́рь

roman: cifírʹ

цыфра

roman: cyfra


цифра

etymology_texts: 來自阿拉伯語 صِفْر (ṣifr，“空→零”)；цифра是拉丁語形式，經由14世紀的安達盧斯阿拉伯語傳入歐洲。

forms:
ци̏фра (canonical)
cȉfra (romanization)

ipa: /t͡sîfra/


цифра

etymology_texts: 來自拉丁語 cifra。烏克蘭語 шифр (šyfr) 的同源對似詞。

forms:
ци́фра (canonical)
cýfra (romanization)
ци́фри (genitive)
ци́фри (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрови́й (relational adjective)

ipa: [ˈt͡sɪfrɐ]


центр

glosses: 通話表中字母 Ц / ц 的名稱

forms:
центръ (alternative)
centr (romanization)
це́нтра (genitive)
це́нтры (nominative plural)
це́нтров (genitive plural)
центра́льный (relational adjective)
центрово́й (relational adjective)

ipa: [t͡sɛntr]

райце́нтр

roman: rajcéntr

центра́льный

roman: centrálʹnyj

центра́ль

roman: centrálʹ


центр

forms:
centr (romanization)
це́нтра (genitive)
це́нтру (genitive)
це́нтри (nominative plural)
це́нтрів (genitive plural)


отец

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *otьcь，來自原始印歐語 *átta。

forms:
оте́ц (canonical)
otéc (romanization)

ipa: [oˈtɛt͡s]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-отец.wav

rhymes: -ɛt͡s


отец

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *otьcь，來自原始印歐語 *átta。

forms:
otec (romanization)
оте́цъ (alternative)

ipa: [ˈɔtɛt͡s]


отец

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 отьць (otĭcĭ)，來自原始斯拉夫語 *otьcь，來自原始印歐語 *átta。

text: крёстный оте́ц

translation: 教父

roman: krjóstnyj otéc

text: духо́вный оте́ц

translation: 神父 (參見духовник, исповедник)

roman: duxóvnyj otéc

raw_tags: 參見духовник, исповедник

text: свято́й оте́ц

translation: 牧師

roman: svjatój otéc

text: посажённый оте́ц

translation: 婚禮見證的神父

roman: posažónnyj otéc

text: отцо́в мно́го, а мать одна́

translation: 父親可以有許多位，但母親只能有一位

roman: otcóv mnógo, a matʹ odná

text: не хвали́сь отцо́м, а хвали́сь сы́ном-молодцо́м

translation: 不要以父親為榮，要以好兒子為榮

roman: ne xvalísʹ otcóm, a xvalísʹ sýnom-molodcóm

text: муж жене́ оте́ц, жена́ му́жу вене́ц

translation: 丈夫是妻子的父親，妻子是丈夫的王冠

roman: muž žené otéc, žená múžu venéc

text: отцы́ на́ши э́того не знава́ли и нам не приказа́ли

translation: 我們的祖先不知道，也沒有給我們以指導

roman: otcý náši étovo ne znaváli i nam ne prikazáli

text: Арара́т-гора́ — всем гора́м оте́ц

translation: 亞拉拉特山是眾山之父

roman: Ararát-gorá — vsem gorám otéc

glosses: 指關心他人，或性格、特徵等類似父親的男性

text: как родно́й оте́ц

translation: 就像自己的父親一樣

roman: kak rodnój otéc

text: Ада́м — оте́ц ро́да челове́ческого

translation: 亞當是人類之父

roman: Adám — otéc róda čelovéčeskovo

text: Ста́лин — оте́ц наро́дов

translation: 斯大林是國父

roman: Stálin — otéc naródov

text: Да́рвин — оте́ц тео́рии эволю́ции

translation: 達爾文是進化論的創立者

roman: Dárvin — otéc teórii evoljúcii

text: оте́ц враче́бной нау́ки

translation: 醫學奠基人 （希波克拉底）

roman: otéc vračébnoj naúki

text: отцы́-основа́тели

translation: 創立者，創立人

roman: otcý-osnováteli

text: санскри́тский язы́к — оте́ц языко́в европе́йских

translation: 梵語是印歐語言的一個基礎

roman: sanskrítskij jazýk — otéc jazykóv jevropéjskix

text: нужда́ оте́ц дога́дки

translation: 需要是發明之母

literal_meaning: 需要是智慧之父

roman: nuždá otéc dogádki

forms:
оте́ц (canonical)
otéc (romanization)
отца́ (genitive)
отцы́ (nominative plural)
отцо́в (genitive plural)

ipa: [ɐˈtʲet͡s]

па́па

roman: pápa

sense: 父親

па́почка

roman: pápočka

па́пка

roman: pápka

па́пенька

roman: pápenʹka

папа́нька

roman: papánʹka

папа́ша

roman: papáša

ба́тюшка

roman: bátjuška

ба́тя

roman: bátja

ба́тька

roman: bátʹka

тя́тя

roman: tjátja

роди́тель

roman: rodítelʹ

паха́н

roman: paxán

праоте́ц

roman: praotéc

sense: 祖先

пре́док

roman: prédok

ба́тюшка

sense: 牧師

поп

roman: pop

свяще́нник

roman: svjaščénnik

паха́н

sense: 尊長者

ста́рший

roman: stáršij

ба́тя

sense: 對年長男性的稱謂

мать

roman: matʹ


чай

text: зялёны чай

translation: 綠茶

roman: zjaljóny čaj

forms:
čaj (romanization)
ча́ю (genitive)
чаі́ (nominative plural)
чаёў (genitive plural)

ipa: [t͡ʂaj]

гарба́та

roman: harbáta

sense: 茶


чай

etymology_texts: 借自突厥語族（對照土耳其語 çay），來自漢語 茶 (chá)。

forms:
čaj (romanization)
ча́ен (relational adjective)

ipa: [t͡ʃa̟j]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-чай.wav

rhymes: -aj


чай

etymology_texts: 來自俄語 чай (čaj)。

forms: ț’aj (romanization)

ча

roman: ț’a


чай

etymology_texts: 借自突厥語族（對照土耳其語 çay），來自漢語 茶 (chá)。

text: ани́совый чай

translation: 茴香茶

roman: anísovyj čaj

text: кирпи́чный чай

translation: 緊壓茶

roman: kirpíčnyj čaj

text: кита́йский чай

translation: 中國茶

roman: kitájskij čaj

text: цвето́чный чай

translation: 玫瑰茶

roman: cvetóčnyj čaj

text: цейло́нский чай

translation: 錫蘭茶

roman: cejlónskij čaj

text: кре́пкий чай

translation: 濃茶

roman: krépkij čaj

text: сла́бый чай

translation: 淡茶

roman: slábyj čaj

text: сла́дкий чай

translation: 甜茶

roman: sládkij čaj

text: стака́н ча́ю

translation: 一杯茶（玻璃杯）

roman: stakán čáju

text: ча́шка ча́я

translation: 一杯茶

roman: čáška čája

text: пригласи́ть кого́-то на ча́шку ча́я

translation: 請你喝茶

roman: priglasítʹ kovó-to na čášku čája

text: Да́йте мне, пожа́луйста, кило́ ча́ю.

translation: 請給我一公斤茶葉。

roman: Dájte mne, požálujsta, kiló čáju.

text: да́ть на ча́й

translation: 放下小費

roman: dátʹ na čáj

text: получи́ть чай (за что-либо)

translation: 給小費 (某人)

roman: polučítʹ čaj (za što-libo)

forms:
čaj (romanization)
ча́я (genitive)
чаи́ (nominative plural)
чаёв (genitive plural)
ча́йный (relational adjective)
чаёк (diminutive)

ipa: [t͡ɕæj]

чай Эрл Грей

roman: čaj Erl Grej

иван-ча́й

roman: ivan-čáj

чаёвничать

roman: čajóvničatʹ

почаёвничать

roman: počajóvničatʹ

чаево́д

roman: čajevód

чаевы́е

roman: čajevýje

чаепи́тие

roman: čajepítije

ча́йник

roman: čájnik

чаева́ть

roman: čajevátʹ

сайый

roman: sajəj

чай

roman: č̍āj

ачаи

roman: ačaj

чай

roman: čaj

сай

roman: saj

чей

roman: čej

ჩაი

roman: čai

шай

roman: šaj

чайй

roman: čajj

шай

roman: šay

чай

roman: ćaj

чэй

roman: çey


чай

etymology_texts: 來自ча́ю (čáju)，ча́ять (čájatʹ)的第一人稱單數現在時。

glosses: 一定，也許，可能，大概 （表示推測或假設）

text: ты, чай, замёрз?

translation: 你一定很冷吧！

roman: ty, čaj, zamjórz?

forms: čaj (romanization)

ча́яние

roman: čájanije

ча́ять

roman: čájatʹ


чай

glosses: ча́ять (čájatʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體


чай

etymology_texts: 對照阿塞拜疆語 çay。

forms: çay (romanization)

чайрам

roman: čayram

sense: 淺


чай

etymology_texts: 來自波斯語 چای (čây)、梵語 चाय (cāya)，來自漢語族 茶 (中古 drae)。

forms: čay (romanization)


чай

etymology_texts: 與哈卡斯語 чайғы (çayğı)、紹爾語 чайғы、吉爾吉斯語 жай (cay)、南阿爾泰語 јай (ǰay)、卡拉恰伊-巴爾卡爾語 джай (cay)、韃靼語 җәй (cäy)、土庫曼語 ýaý等同源。

forms:
čay (romanization)
чайны (definite accusative)
чайлар (plural)


чай

text: зеле́ний чай

roman: zelényj čaj

forms:
čaj (romanization)
ча́ю (genitive)
чаї́ (nominative plural)
чаї́в (genitive plural)
ча́йний (relational adjective)
чайо́к (diminutive)
чайо́чок (diminutive)

ipa: [t͡ʃai̯]

герба́та

roman: herbáta


часто

text: дере́вья поса́жены ча́сто

translation: 樹栽得很密

roman: derévʹja posáženy částo

forms:
ча́сто (canonical)
částo (romanization)
(по)ча́ще (comparative)

ipa: [ˈt͡ɕastə]

части́ть

roman: častítʹ

частоко́л

roman: častokól

частота́

roman: častotá

ча́стый

roman: částyj

ча́ща

roman: čášča

ре́дко

roman: rédko


часто

pos: adj

pos_title: 形容詞

glosses: ча́стый (částyj) 的短中性單數

forms:
ча́сто (canonical)
částo (romanization)


часто

etymology_texts: ча́стий (částyj，“頻繁的，經常的”)的副詞化。

forms:
ча́сто (canonical)
částo (romanization)
часті́ше (comparative)
найчасті́ше (superlative)

ipa: [ˈt͡ʃastɔ]


час

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

text: Гэта толькі дарэмная трата часу.

translation: 這簡直浪費時間。

roman: Heta tólʹki daremnaja trata času.

text: час году

translation: 季節

roman: čas hódu

text: будучы час

translation: 未來時

roman: budučy čas

text: мінулы час

translation: 過去時

roman: minuly čas

text: цяперашні час

translation: 現在時

roman: cjapjerašni čas

forms:
čas (romanization)
ча́су (genitive)
часы́ (nominative plural)
часо́ў (genitive plural)
часавы́ (relational adjective)
часъ (alternative)

ipa: [t͡ʂas]


час

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *časъ。

text: по це́ли часове́

translation: 超過一段時間

roman: po céli časové

text: двана́десет часа́

translation: 12點鐘

roman: dvanádeset časá

text: Колко е часът?

translation: 什麼是時間？

roman: Kolko e časǎt?

text: настъ́пи заве́тният час

translation: 最終/決定性時刻到來

roman: nastǎ́pi zavétnijat čas

forms:
čas (romanization)
ча́сов (relational adjective)

ipa: [t͡ʃa̟s]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-час.wav

rhymes: -as

до час

roman: do čas

sense: 不久，最近/很快

за час

roman: za čas

завча́с

roman: zavčás

sense: 快速，迅速

на часа́

roman: na časá

sense: 立刻，即刻

час по-скоро

roman: čas po-skoro

sense: 盡快

часо́вник

roman: časóvnik

sense: 手錶，時鐘

часовника́р

roman: časovnikár

sense: 錶匠

часово́й

roman: časovój

sense: 哨兵

notes: 須注意два ча́са (dva čása，“2小時”)和два часа́ (dva časá，“2點鐘”)的差別。


час

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *časъ。

text: Колку е часот? - Три часот е.

translation: 現在幾點了？ - 3點鐘。

roman: Kolku e časot? - Tri časot e.

text: Автобусот за Скопје тргнува во 5 часот.

translation: 前往斯科普里的巴士將在5點發車。

roman: Avtobusot za Skopje trgnuva vo 5 časot.

forms: čas (romanization)

ipa: [t͡ʃas]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-час.wav


час

etymology_texts: 繼承自原始突厥語 *yāŕ。

forms:
čas (romanization)
часъ (alternative)


час

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

text: Кото́рый час?

translation: 現在幾點？

roman: Kotóryj čas?

text: В кото́ром часу́?

translation: 什麼時候？

roman: V kotórom časú?

text: час

translation: 1點鐘

roman: čas

text: час но́чи

translation: 凌晨1點

roman: čas nóči

text: в час

translation: 在1點鐘

roman: v čas

text: до ча́су

translation: 到1點鐘

roman: do čásu

text: оди́н час

translation: 一小時

roman: odín čas

text: два часа́

translation: 2點鐘；2小時

roman: dva časá

text: в два часа́

translation: 在2點鐘

roman: v dva časá

text: пять часо́в

translation: 5點鐘；5小時

roman: pjatʹ časóv

text: на мои́х часа́х

translation: 我的手錶

roman: na moíx časáx

text: У моего́ бра́та не́сколько часо́в.

translation: 我哥哥有一些手錶。

roman: U mojevó bráta néskolʹko časóv.

text: Э́ти часы́ не иду́т.

translation: 這個鐘/錶壞了。

roman: Éti časý ne idút.

text: Час распла́ты наста́л.

translation: 清算日已到來。

roman: Čas raspláty nastál.

forms:
čas (romanization)
ча́са (genitive)
часы́ (nominative plural)
часо́в (genitive plural)
часово́й (relational adjective)
ча́сик (diminutive)
часо́к (diminutive)

ipa: [t͡ɕas]

сейча́с

roman: sejčás

sense: 現在，當前

то́тчас

roman: tótčas

sense: 即刻，立即

ца́рские часы́

roman: cárskije časý

sense: 偉大時刻

килова́тт-час

roman: kilovátt-čas

маши́но-ча́с

roman: mašíno-čás

стоя́ть на часа́х

roman: stojátʹ na časáx

час пик

roman: čas pik

часовщи́к

roman: časovščík

часо́к

roman: časók

ча́сом

roman: čásom

часы́

roman: časý

notes: 在支配屬格單數名詞 (以2、3、4結尾的，但不包括以12、13、14結尾的)的主格/賓格數字之後，屬格單數的重音移到最後一個音節：два часа́ (dva časá)、два́дцать три часа́ (dvádcatʹ tri časá)、со́рок четы́ре часа́ (sórok četýre časá)。

ча̄сс

roman: čāss

sense: 小時；手錶

чаас

roman: çaas

sense: 小時


час

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *časъ。

forms:
ча̏с (canonical)
čȁs (romanization)


час

etymology_texts: 來自早期 *čaz < *yāz，來自原始突厥語 *yāŕ (“春天，夏天”)。

forms:
čas (romanization)
часты (definite accusative)
частар (plural)


час

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

text: Їй треба було часу для обдумування.

translation: 她需要時間考慮。

roman: Jij treba bulo času dlja obdumuvannja.

text: Можеш дзвонити мені у будь-який час.

translation: 你可以隨時打給我。

roman: Možeš dzvonyty meni u budʹ-jakyj čas.

text: Я добре провела час на вечірці.

translation: 我在派對上玩得很開心。

roman: Ja dobre provela čas na večirci.

text: майбутній час

translation: 未來時

roman: majbutnij čas

text: простий минулий час

translation: 簡單過去時

roman: prostyj mynulyj čas

text: теперішній час

translation: 現在時

roman: teperišnij čas

forms:
čas (romanization)
ча́су (genitive)
часи́ (nominative plural)
часі́в (genitive plural)
часови́й (relational adjective)

суча́сний

roman: sučásnyj

суча́сник

roman: sučásnyk


часть

glosses: чѧсть (čęstĭ)的另一種拼寫法

forms: častĭ (romanization)


часть

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 чѧсть (čęstĭ)，來自原始斯拉夫語 *čęstь。

text: часть пу́блики

translation: 一部分观众

roman: častʹ públiki

text: бо́льшей ча́стью

translation: 大部分地

roman: bólʹšej částʹju

text: по бо́льшей ча́сти

translation: 大部分，多半

roman: po bólʹšej části

text: раздели́ть (что) на три ча́сти

translation: 把…分成三部分

roman: razdelítʹ (što) na tri části

text: по частя́м

translation: 一片片地

roman: po častjám

glosses: (書籍的) 冊，篇，卷，部

text: пе́рвая часть

translation: 第一部；上册

roman: pérvaja častʹ

text: после́дняя часть

translation: 最后一部；下册

roman: poslédnjaja častʹ

text: рома́н (кни́га, уче́бник) в двух частя́х

translation: 两卷集的长篇小说（书、课本）

roman: román (kníga, učébnik) v dvux častjáx

text: санита́рная часть

translation: 卫生科

roman: sanitárnaja častʹ

text: уче́бная часть

translation: 教务处

roman: učébnaja častʹ

forms:
častʹ (romanization)
ча́сти (genitive)
ча́сти (nominative plural)
часте́й (genitive plural)

ipa: [t͡ɕæsʲtʲ]

части́чный

roman: častíčnyj

ча́стность

roman: částnostʹ

ча́стный

roman: částnyj


чисто

forms:
čisto (romanization)
почисто (comparative)
најчисто (superlative)

ipa: [ˈt͡ʃistɔ]


чисто

forms:
чи́сто (canonical)
čísto (romanization)
(по)чи́ще (comparative)

ipa: [ˈt͡ɕistə]

гря́зно

roman: grjázno


чисто

glosses: чи́стый (čístyj) 的短中性單數

forms:
чи́сто (canonical)
čísto (romanization)


чисто

forms:
чи̏сто (canonical)
čȉsto (romanization)

ipa: /t͡ʃîsto/

parts: чи сто


чисто

etymology_texts: 來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

forms:
чи́сто (canonical)
čýsto (romanization)
чисті́ше (comparative)
найчисті́ше (superlative)

ipa: [ˈt͡ʃɪstɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-чисто.wav


чисто

pos_title: 表語

etymology_texts: 來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

text: У них вдо́ма ду́же чи́сто.

translation: 他們那裡很乾淨。

roman: U nyx vdóma dúže čýsto.

forms:
чи́сто (canonical)
čýsto (romanization)


чудо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *čudo。

forms:
чу́до (canonical)
čúdo (romanization)

ipa: [ˈt͡ʃu̟do]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-чудо.wav

rhymes: -udo


чудо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *čudo。

forms:
čudo (romanization)
чуда (plural)
чуден (relational adjective)
чудесен (relational adjective)

ipa: [ˈt͡ʃudɔ]

чуден

roman: čuden

чудесија

roman: čudesija

чудесен

roman: čudesen

чудесно

roman: čudesno

чудно

roman: čudno


чудо

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *čudo。

text: семь чуде́с све́та

translation: 世界七大奇跡

roman: semʹ čudés svéta

forms:
чу́до (canonical)
čúdo (romanization)
чу́да (genitive)
чудеса́ (nominative plural)
чуде́с (genitive plural)

ipa: [ˈt͡ɕudə]

чуде́сный

roman: čudésnyj

чудить

roman: čuditʹ

чудной

roman: čudnoj

чу́дный

roman: čúdnyj

чудотво́рец

roman: čudotvórec


чудо

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *čudo。

forms:
чу̏до (canonical)
čȕdo (romanization)

ipa: /t͡ʃûdo/

parts: чу до


чудо

etymology_texts: 繼承原始斯拉夫語 *čudo。

forms:
чу́до (canonical)
čúdo (romanization)
чу́да (genitive)
чу́да (nominative plural)
чудеса́ (nominative plural)
чуд (genitive plural)
чуде́с (genitive plural)

чудо́вий

roman: čudóvyj


чудо

etymology_texts: 繼承原始斯拉夫語 *čudo。

forms:
чу́до (canonical)
čúdo (romanization)
чу́да (genitive)
чу́да (nominative plural)
чуд (genitive plural)


вечер

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *večerъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wékeras，來自原始印歐語 *wekʷsperos。

forms:
ве́чер (canonical)
véčer (romanization)
вече́рен (relational adjective)

ipa: [ˈvɛt͡ʃɛr]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-вечер.wav

rhymes: -ɛt͡ʃɛr

вчера

roman: včera

sense: 前天

довечера

roman: dovečera

sense: 今晚

привечер

roman: privečer

sense: 黃昏

вечеря

roman: večerja

sense: 晚餐

вечерям

roman: večerjam

sense: 進餐

вечерня

roman: večernja

sense: 晚間活動

навечерие

roman: navečerie

sense: 接近傍晚

вечерница

roman: večernica

sense: 晚星 (金星)

свечерявам

roman: svečerjavam

sense: 近傍晚，近黃昏

notes: 作為陽性名詞的變格是過時的。


вечер

forms:
ве́чер (canonical)
véčer (romanization)


вечер

forms:
večer (romanization)
вечерен (relational adjective)
ве́черъ (alternative)


вечер

etymology_texts:
原始印歐語詞
 *wek(ʷ)speros
來自古東斯拉夫語 вечеръ (večerŭ)，來自原始斯拉夫語 *večerъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wékeras，來自原始印歐語 *wekʷsperos。與包括古希臘語 ἕσπερος (hésperos)、拉丁語 vesper、古典亞美尼亞語 գիշեր (gišer)等同源。

text: Ве́чер обеща́ет быть прия́тным.

translation: 今晚將會是個宜人的晚上。

roman: Véčer obeščájet bytʹ prijátnym.

forms:
ве́чер (canonical)
véčer (romanization)
ве́чера (genitive)
вечера́ (nominative plural)
вечеро́в (genitive plural)
вече́рний (relational adjective)
вечеро́к (diminutive)
ве̏че̄ (alternative)

ipa: [ˈvʲet͡ɕɪr]

ве́чером

roman: véčerom

вечо́р

roman: večór

вече́рний

roman: večérnij

вечери́нка

roman: večerínka

вече́рня

roman: večérnja

ве́черя

roman: véčerja

вечере́ть

roman: večerétʹ

вече́рять

roman: večérjatʹ

биэчэр

roman: bieçer

sense: 晚會


вечер

forms:
ве̏че̄р (canonical)
vȅčēr (romanization)

ipa: /ʋêt͡ʃeːr/

parts: ве чер


вечер

glosses: вече́ря (večérja) 的屬格複數

forms:
вече́р (canonical)
večér (romanization)

ipa: [ʋeˈt͡ʃɛr]


ручка

forms:
ру́чка (canonical)
rúčka (romanization)
ру́чкі (genitive)
ру́чкі (nominative plural)
ру́чак (genitive plural)

ipa: [ˈrut͡ʂka]


ручка

glosses: рука́ (ruká) 的指小詞：小手

forms:
ру́чка (canonical)
rúčka (romanization)
ру́чки (genitive)
ру́чки (nominative plural)
ру́чек (genitive plural)
ручо́нка (diminutive)

ipa: [ˈrut͡ɕkə]

Де́вушка-безру́чка

roman: Dévuška-bezrúčka

ռուչկա

roman: ṙučʻka

რუჩკა

roman: ručḳa

ручкӕ

roman: ruḱkæ

ручка

roman: ruçka

уруучука

roman: uruuçuka


ручка

forms:
ру̏чка (canonical)
rȕčka (romanization)

ipa: /rût͡ʃka/

parts: руч ка


изучать

etymology_texts: изучи́ть (izučítʹ) + -а́ть (-átʹ)。

forms:
изуча́ть (canonical)
izučátʹ (romanization)
изучи́ть (perfective)

ipa: [ɪzʊˈt͡ɕætʲ]

audio: Ru-изучать.ogg

изуче́ние

roman: izučénije

учи́ть

roman: učítʹ

иссле́довать

roman: isslédovatʹ


атлантический

forms:
атланти́ческий (canonical)
atlantíčeskij (romanization)


пища

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *piťa。

forms: pišta (romanization)

питѣти

roman: pitěti


пища

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 пища (pišta)，來自原始斯拉夫語 *piťa。

text: пи́ща бого́в

translation: 諸神的食物

roman: píšča bogóv

text: пи́ща для размышле́ний

translation: 精神糧食

roman: píšča dlja razmyšlénij

forms:
пи́ща (canonical)
píšča (romanization)
пи́щи (genitive)
пи́щи (nominative plural)
пищ (genitive plural)
пищево́й (relational adjective)

ipa: [ˈpʲiɕːə]

еда́

roman: xarčí

sense: 食物


пища

pos_title: 分詞

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。

glosses: пища́ть (piščátʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
пища́ (canonical)
piščá (romanization)

ipa: [pʲɪˈɕːa]


площадь

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 площадь (ploščadĭ)，來自原始斯拉夫語 *ploščadь，來自*ploskъ (“平”) + *-ědь。

text: Кра́сная пло́щадь

translation: 紅場

roman: Krásnaja plóščadʹ

forms:
пло́щадь (canonical)
plóščadʹ (romanization)
пло́щади (genitive)
пло́щади (nominative plural)
площаде́й (genitive plural)

ipa: [ˈpɫoɕːɪtʲ]

audio: Ru-площадь.ogg

площа́дка

roman: ploščádka

площадно́й

roman: ploščadnój

площа́дочка

roman: ploščádočka

болуоссат

roman: boluossat


урок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *urokъ (“功課”)。

forms:
уро́к (canonical)
urók (romanization)

ipa: [oˈrɔk]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-урок.wav

rhymes: -ɔk


урок

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ，“協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為原始斯拉夫語 *rok-。

text: пригото́вить уро́ки на за́втра

translation: 准备明天的功课

roman: prigotóvitʹ uróki na závtra

text: уро́к матема́тики

translation: 数学课

roman: urók matemátiki

text: идти́ на уро́к

translation: 去上课

roman: idtí na urók

text: Сего́дня бы́ло пять уро́ков.

translation: 今天上了五节课。

roman: Sevódnja býlo pjatʹ urókov.

text: уро́ки исто́рии

translation: 历史的教训

roman: uróki istórii

text: получи́ть серьёзный уро́к

translation: 得到严重的教训

roman: polučítʹ serʹjóznyj urók

text: вы́полнить дневно́й уро́к

translation: 完成一天的任务

roman: výpolnitʹ dnevnój urók

forms:
уро́к (canonical)
urók (romanization)
уро́ка (genitive)
уро́ки (nominative plural)
уро́ков (genitive plural)

ipa: [ʊˈrok]

уруок

roman: uruok


урок

glosses: у́рка (úrka) 的屬格/賓格複數

forms:
у́рок (canonical)
úrok (romanization)

ipa: [ˈurək]


урок

etymology_texts: 來自у- + *rokъ。對照рије̑ч/ре̑ч、рећи。

ipa: /ǔːrok/

parts: у рок


урок

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ，“協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為*rok-。

forms:
уро́к (canonical)
urók (romanization)
уро́ку (genitive)
уро́ки (nominative plural)
уро́ків (genitive plural)

ipa: [ʊˈrɔk]

пристріт

roman: prystrit

sense: 邪眼


урок

glosses: у́рка (úrka) 的屬格/賓格複數

ipa: [ˈurɔk]


учитель

etymology_texts: 源自俄語 учитель (učitelʹ)。

forms: ućiťeľ (romanization)

ipa: /uˈt͡ɕiceʎ/

ipa: [uˈt͡ɕiceʎ]

parts: у чи тель


учитель

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *učiteľь。

text: У ско́льких учителе́й я учи́лся!

translation: 我和很多老師學過！

roman: U skólʹkix učiteléj ja učílsja!

forms:
учи́тель (canonical)
učítelʹ (romanization)
учи́теля (genitive)
учителя́ (nominative plural)
учи́тели^* (nominative plural)
учителе́й (genitive plural)
учи́телей^* (genitive plural)
учи́тельница (feminine)
учи́тельский (relational adjective)
вчи́тель (alternative)

ipa: [ʊˈt͡ɕitʲɪlʲ]

audio: Ru-учитель.ogg

самоучи́тель

roman: samoučítelʹ

учутал

roman: uçutal

учтэлль

roman: učtell’

учитель

roman: ućiťeľ

учуутал

roman: uçuutal


учитель

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *učiteľь。

forms:
учи́тель (canonical)
učýtelʹ (romanization)
учи́теля (genitive)
учителі́ (nominative plural)
учителі́в (genitive plural)
учи́телька (feminine)
учи́тельський (relational adjective)
учи́телів (relational adjective)

ipa: [ʊˈt͡ʃɪtelʲ]

audio: Uk-учитель.ogg

у́чень

roman: účenʹ

учи́ти

roman: učýty


по-русски

pos_title: 副词

etymology_texts: ру́сский (rússkij)的副词形式。

text: Я говорю́ по-ру́сски.

translation: 我说俄语。

roman: Ja govorjú po-rússki.

text: Э́то напи́сано по-ру́сски.

translation: 这是用俄语写的。

roman: Éto napísano po-rússki.

text: Э́то о́чень по-ру́сски

translation: 这非常地俄罗斯作风。

roman: Éto óčenʹ po-rússki

forms:
по-ру́сски (canonical)
po-rússki (romanization)

ipa: [pɐ‿ˈruskʲɪ]

audio: Ru-по-русски.ogg

notes: 词义3，对比英語 in plain English (“直截了当地”)、葡萄牙語 em bom português (“直白地”)。


русский

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 русьскъ (rusĭskŭ)。可同步分析為Русь (Rusʹ，“羅斯”) + -ский (-skij，形容詞後綴)。

text: ру́сская во́дка

translation: 俄羅斯伏特加

roman: rússkaja vódka

text: ру́сская вы́хухоль

translation: 俄羅斯麝鼴 (Desmana moschata)

roman: rússkaja výxuxolʹ

text: ру́сский замо́к

translation: 俄羅斯鎖

roman: rússkij zamók

text: ру́сский осётр

translation: 俄羅斯鱘 (Acipenser gueldenstaedtii)

roman: rússkij osjótr

text: ру́сский моро́з

translation: 俄羅斯霜凍 （非常冷的冬天）

roman: rússkij moróz

text: ру́сский «аво́сь»

translation: 俄羅斯的偶然性

roman: rússkij “avósʹ”

raw_tags: 說的是所謂的俄羅斯人的不關心和他們傾向於靠運氣

text: ру́сский бале́т

translation: 俄羅斯芭蕾舞團

roman: rússkij balét

text: ру́сский хокке́й

translation: 俄羅斯曲棍球

roman: rússkij xokkéj

text: Ру́сская Аме́рика

translation: 俄裔美國人

roman: Rússkaja Amérika

text: "20 процентов опрошенных признались, что используют его практически каждый день", - сказал Валерий Федоров, саркастически назвав русский мат "великим культурным сокровищем".

ref: 2019 February 2, Yelena Yakovleva, Rossiyskaya gazeta:

text: Ру́сское географи́ческое о́бщество

translation: 俄羅斯地理學會

roman: Rússkoje geografíčeskoje óbščestvo

text: Ру́сская импера́торская а́рмия

translation: 俄羅斯帝國陸軍

roman: Rússkaja imperátorskaja ármija

text: Влади́мир Драчёв и его́ роль в ру́сском биатло́не

translation: 弗拉基米爾·德拉切夫和他在俄羅斯冬季兩項運動上所扮演的角色

roman: Vladímir Dračóv i jevó rolʹ v rússkom biatlóne

ref: 2020 April 23, Denis Kosinov, RIA Novosti:

text: У Коко́рина всегда́ был ру́сский па́спорт.

translation: 科科林一直持有俄羅斯護照

roman: U Kokórina vsegdá byl rússkij pásport.

ref: 2018 November 14, "Sergey Sanych" (username), "Черчесов: «Ари — гражданин России»"

glosses: 羅斯的，與羅斯人和基輔羅斯相關的

forms:
ру́сскій (alternative)
ру́сский (canonical)
rússkij (romanization)
ру́сскость (abstract-noun)

ipa: [ˈruskʲɪj]

audio: Ru-русский.ogg

росси́йский

roman: rossíjskij

sense: 與俄羅斯國家相關的

древнеру́сский

roman: drevnerússkij

sense: 羅斯的，與羅斯人和基輔羅斯相關的

белору́сский

roman: belorússkij

sense: 白俄羅斯人

великору́сский

roman: velikorússkij

sense: 大俄羅斯，俄羅斯人

малору́сский

roman: malorússkij

sense: 小俄羅斯，烏克蘭人

неру́сский

roman: nerússkij

sense: 非俄羅斯族人

русофи́л

roman: rusofíl

sense: 親俄者

русофи́лия

roman: rusofílija

sense: 親俄派

русофи́льский

roman: rusofílʹskij

sense: 親俄

русофо́б

roman: rusofób

sense: 反俄派

русофо́бия

roman: rusofóbija

sense: 反俄

русофо́бский

roman: rusofóbskij

sense: 俄羅斯恐懼症，反俄

ру́сскость

roman: rússkostʹ

sense: 俄羅斯性 (民族性格)

Ру́сская весна́

roman: Rússkaja vesná

sense: 俄羅斯之春：2014年烏克蘭親俄動亂

Ру́сская земля́

roman: Rússkaja zemljá

ру́сский мир

roman: rússkij mir

sense: 俄羅斯管轄，俄羅斯世界

ру́сский марш

roman: rússkij marš

sense: 俄羅斯遊行，在一些城市舉行的俄羅斯民族主義集會

северновеликору́сский

roman: severnovelikorússkij

sense: 北部俄羅斯方言


русский

glosses: 俄羅斯人(俄羅斯國民或居民，請參見россия́нин (rossijánin))

text: Вы ведь ру́сский?

translation: 你是俄羅斯人嗎？

roman: Vy vedʹ rússkij?

text: Вы ру́сский, не та́к ли?

roman: Vy rússkij, ne ták li?

text: Уби́йство и беспоря́дки в Хе́мнице. Среди́ пострада́вших — ру́сский.

translation: 开姆尼茨的谋杀和骚乱。受害者中有俄罗斯人。

roman: Ubíjstvo i besporjádki v Xémnice. Sredí postradávšix — rússkij.

ref: 2018 August 29, Igor Gashkov, RIA Novosti:

text: Ру́сский пило́т-люби́тель Макси́м Сычёв, поги́б в результа́те круше́ния со́бственного вертолёта.

translation: 俄罗斯业余飞行员马克西姆·西乔夫因自己的直升机坠毁而丧生。

roman: Rússkij pilót-ljubítelʹ Maksím Syčóv, pogíb v rezulʹtáte krušénija sóbstvennovo vertoljóta.

ref: 2019 July 25, Alena Yegorova, Граждани́н Росси́и Макси́м Сычёв разби́лся в Ита́лии Wordyou

text: Пока́ я ждал свой па́спорт, ду́мал о то́м, что на са́мом де́ле уже́ давно́ чу́вствую себя́ ру́сским. Я — ру́сский в душе́. Здесь у меня́ друзья́, бу́дущая жена́, бу́дущий ребёнок».

translation: 在等待护照的时候，我想到了一个事实，事实上，很长一段时间以来，我已经觉得自己是俄罗斯人了。我骨子里是俄罗斯人。在这里，我有朋友、未来的妻子、未来的孩子”。

roman: Poká ja ždal svoj pásport, dúmal o tóm, što na sámom déle užé davnó čúvstvuju sebjá rússkim. Ja — rússkij v dušé. Zdesʹ u menjá druzʹjá, búduščaja žená, búduščij rebjónok”.

ref: 2018 May 29, Elvira Harunova, Gazeta.Ru:

text: Бори́с, вы не граждани́н Росси́и, челове́к не ру́сский, иностра́нец, но вы наде́етесь при ва́шей жи́зни уви́деть Росси́ю, кото́рой руководи́т не Влади́мир Пу́тин?

translation: 鲍里斯，你不是俄罗斯公民，你不是俄罗斯人，是外国人，但你希望在有生之年看到不受弗拉基米尔·普京统治的俄罗斯吗？

roman: Borís, vy ne graždanín Rossíi, čelovék ne rússkij, inostránec, no vy nadéjetesʹ pri vášej žízni uvídetʹ Rossíju, kotóroj rukovodít ne Vladímir Pútin?

ref: 2019 August 9, Yelena Rykovtseva, Radio Svoboda:

text:
– Вы себя́ кем счита́ете – ру́сским и́ли украи́нцем?
 – Всё-таки бо́льше ру́сским. Я ведь с трёх лет живу́ в Росси́и. Привы́к уже́. И гражда́нство у меня́ росси́йское. К тому́ же игра́л за ю́ношескую сбо́рную Росси́и до 16 лет.

translation:
——你认为自己是哪国人——俄罗斯人还是乌克兰人？
——俄罗斯人。我从三岁起就住在俄罗斯。我已经习惯了这里的生活。我是俄罗斯国籍。此外，我还在俄罗斯青年队效力到16岁。

roman:
– Vy sebjá kem sčitájete – rússkim íli ukraíncem?
 – Vsjó-taki bólʹše rússkim. Ja vedʹ s trjóx let živú v Rossíi. Privýk užé. I graždánstvo u menjá rossíjskoje. K tomú že igrál za júnošeskuju sbórnuju Rossíi do 16 let.

ref: 2006 September 29, Будянский: "Я бо́льше ру́сский" football.ua:

glosses: 俄語 (ру́сский язы́к (rússkij jazýk)的簡稱)

text: Ты зна́ешь ру́сский?

translation: 你懂俄語嗎？

roman: Ty znáješʹ rússkij?

forms:
ру́сскій (alternative)
ру́сский (canonical)
rússkij (romanization)
ру́сского (genitive)
ру́сские (nominative plural)
ру́сских (genitive plural)
ру́сская (feminine)

audio: Ru-русский.ogg

россия́нин

roman: rossijánin

sense: 俄羅斯國民或居民

вели́кий и могу́чий

roman: velíkij i mogúčij

sense: 俄語 (ру́сский язы́к (rússkij jazýk)的簡稱)

notes: 勿混淆ру́сский (rússkij)、росси́йский (rossíjskij)、россия́нин (rossijánin)三者。形容词росси́йский (rossíjskij)指俄罗斯国家，名词россия́нин (rossijánin)指俄罗斯国民/居民（不论其种族身份）。 对比ру́сский (rússkij)和росси́йский (rossíjskij)之间的差异，以及英语 English 和 British。

notes: 有些使用者在指国家时会使用ру́сский (rússkij)而非росси́йский (rossíjskij)，这是口语化的用法（或者历史用法），容易引起误会，可能对其他民族的俄罗斯人不尊重：如росси́йский па́спорт (rossíjskij pásport，“俄罗斯护照”)、росси́йская столи́ца (rossíjskaja stolíca，“俄罗斯首都”)要比ру́сский па́спорт (rússkij pásport)、ру́сская столи́ца (rússkaja stolíca)的表达更好（后者可能会表示俄罗斯境内的其他民族没有同等的护照权利，或者有不同的首都）。росси́йский спортсме́н (rossíjskij sportsmén，“俄罗斯运动员”)毫无疑问指的是来自俄罗斯这个国家的运动员，而ру́сский спортсме́н (rússkij sportsmén)也常用来表达俄罗斯族的运动员，但并不一定代表俄罗斯这个国家参赛。


язык

etymology_texts: 繼承自古盧森尼亞語 ѧзы́къ (jazýk)，來自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (językŭ)，來自原始斯拉夫語 *ęzykъ。

glosses: 任何細長或形似舌頭形狀的物體

forms:
jazyk (Latin character alternative)
язы́к (canonical)
jazýk (romanization)
языка́ (genitive)
языкі́ (nominative plural)
языко́ў (genitive plural)
языко́вы (relational adjective)
язычо́к (diminutive)

ipa: [jaˈzɨk]

rhymes: -ɨk

notes: 與俄語使用「язы́к (jazýk)」同時指代舌頭與語言不同，白俄羅斯語則使用「мо́ва (móva)」來表示語言。


язык

forms:
jazyk (Latin character alternative)
язы́к (canonical)
jazýk (romanization)
языка́ (genitive)
языкі́ (nominative plural)
языко́ў (genitive plural)
язик (alternative)


язык

etymology_texts: 繼承自古盧森尼亞語 ѧзы́къ (jazýk)，來自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (językŭ)，來自原始斯拉夫語 *ęzykъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀkas，來自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

forms:
язы́к (canonical)
jazŷ́k (romanization)
язы́къ (alternative)
езы́к (alternative)

ipa: /jaˈzɨk/

бесїда

roman: besjida

sense: 語言

языкатый

roman: jazŷkatŷj

языковый

roman: jazŷkovŷj

языкознавець

roman: jazŷkoznavecʹ

языкознатель

roman: jazŷkoznatelʹ

языча

roman: jazŷča

язычник

roman: jazŷčnyk

язычок

roman: jazŷčok


язык

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (językŭ)，來自原始斯拉夫語 *ęzykъ，來自早期原始斯拉夫語 *inzū́kus, 原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀkas，來自早期的 *dinźūˀ，來自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。與英語 tongue、拉丁語 lingua（英語 language）同源。

text: на ко́нчике языка́

translation: 舌頭前端

roman: na kónčike jazyká

text: У него́ язы́к без косте́й.

translation: 他是個大嘴巴。

literal_meaning: 他有一條沒有骨頭的舌頭

roman: U nevó jazýk bez kostéj.

text: Погода снова вокруг танцует, плечами, как девка срамная, покачивает, подмигивает, язык розовый показывает.

translation: 波戈達蹦蹦跳跳地轉圈，踮腳踱步像個輕浮女子。他搖搖晃晃地前後擺動，伸出粉紅色的舌頭。.

roman: Pogoda snova vokrug tancujet, plečami, kak devka sramnaja, pokačivajet, podmigivajet, jazyk rozovyj pokazyvajet.

ref: 2006，Владимир Сорокин，День опричника，Москва：Захаров；English translation from Jamey Gambrell（譯），Day of the Oprichnik，New York：Farrar, Straus and Giroux，2011：

text: ру́сский язы́к

translation: 俄語

roman: rússkij jazýk

glosses: 話語；表達方式，語言風格

text: […] невъзможно бо безъ вожа ходити и безъ ꙗзыка испытати и видѣти всѣхъ тѣхъ свѧтыхъ местъ.

translation: […] 因為沒有嚮導便無法前往，沒有解說員便無法看清所有這些聖地。

ref: 16-17世紀，Странник игумена Даниила（但以理院长的朝圣之旅）：

forms:
язы́к (canonical)
jazýk (romanization)
языка́ (genitive)
языки́ (nominative plural)
языко́в (genitive plural)
языково́й (relational adjective)
языко́вый (relational adjective)
язы́чный (relational adjective)
язычо́к (diminutive)

ipa: [(j)ɪˈzɨk]

речь

roman: rečʹ

sense: 話語；口語

типу́н тебе́ на язы́к

roman: tipún tebé na jazýk

язы́к как помело́

roman: jazýk kak pomeló

били́нгв

roman: bilíngv

лингви́ст

roman: lingvíst

лингви́стика

roman: lingvístika


dextran

pos: unknown

glosses:
* [S:化学]葡萄糖
* [T:化學]葡萄糖


immunoglobulin

forms: immunoglobulins (plural)

antibody

sense: 免疫球蛋白


metallocene

glosses: 茂金属，茂基金属，金属环戊二烯配合物

forms: metallocenes (plural)


oligomer

ipa: /əˈlɪ.ɡə.məɹ/

enpr: ə-ʹlĭ-gə-mər


polyallomer

glosses: 异质同晶聚合物（由多种烯烃组成的共聚物，尤指丙烯与其他烯烃的共聚物）

forms: polyallomers (plural)


shellac

glosses: 含蟲膠原料的78轉老式唱片

ipa: /ʃəˈlæk/


anticlinal

glosses:
形容詞
*［地质］背斜的
*［化学］描述90°-150°的扭转角


radiate

glosses: radii 的現在時副詞形被動分詞


radical

glosses:
* [正:自由軟體]部首
* [简:自由软体]部首
* 正體: 根號；根式[電機工程]
* 正體: 基本的；主要的[電子計算機]


radical

glosses:
adj. 根的，根本的，激进的
m. [语法]词根==葡萄牙語==
激进的


radioactive

etymology_texts: 於1898年由皮埃尔·居里和玛丽·居里借自法語 radio-actif所創的新詞，等同於radio- + active。

text: radioactive waste

translation: 放射性廢棄物

text: Uranium is a radioactive material.

translation: 鈾是一種放射性物質。

text: As a matter of fact many of our best drinking waters have all sorts of unspecified qualities. Burton water, for example, is radioactive by Beetham's standards up to the ninth degree.

ref: 1917，H. G. Wells，「The First Vision」，收錄於 The Soul of a Bishop：

glosses: 對人或思想有危險且令人厭惡的

text: Even sleazy tactics and his radioactive mouth may not be able to contain this debacle.

text: And while Biden’s other nominees have done little to provoke Republican backlash thus far, [Neera] Tanden is “radioactive,” as Sen. John Cornyn (R-Texas) put it.

ref: 2020 November 30, Burgess Everett, Caitlin Emma, Theodoric Meyer, quoting John Cornyn, “Joe Biden's 'radioactive' nominee”, in POLITICO:

text: If, by some miracle, Democrats hang on to one or both houses of Congress this November, it will be because of Cawthorn, Paul Gosar, Marjorie Taylor Greene, Lauren Boebert and other would-be G.O.P. candidates trying to be just like them — the Radioactive Republicans.

ref: 2022 April 4, Gail Collins, Bret Stephens, “Which ‘Radioactive Republicans’ Are We Betting On?”, in The New York Times, →ISSN:

forms:
radio-active (dated alternative)
more radioactive (comparative)
most radioactive (superlative)

ipa: /ˌɹeɪdioʊˈaktɪv/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-radioactive.wav

ipa: /ˌɹeɪdioʊˈæktɪv/

rhymes: -æktɪv


radioactive

text: Any ship nearby will receive a lethal dose of gamma rays, neutrons, and other radioactives.

ref: 2016, Travis S. Taylor, Les Johnson, On to the Asteroid:

forms:
radio-active (dated alternative)
radioactives (plural)


radiograph

glosses:
放射照片
* 正體: 放射線照片[電子計算機]


radius

etymology_texts: < 拉丁語 radius （“光线”）。

forms:
radii (plural)
radiuses (plural)

enpr: rā'-dē-əs

rhymes: -eɪdiəs

parts: ra di us


radius

glosses: 编织用的织针，织机上的梭子

forms:
radiī (genitive)
radī (genitive)


radius

etymology_texts: 古典借詞，源自拉丁語 radius。

ipa: /raˈdiʊs/


rag

pos: symbol

pos_title: 符號

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示洛戈利語。


rake

glosses: rak 的原级自然阳性定形。


rancher

glosses: 大牧场主(或工人)；大农场主(或工人)；大牧场


rating

glosses:
* [正:自由軟體]分級；額定值
* [简:自由软体]分级
* 正體: 額定值；標稱值；定額[電子計算機]


reactionary

pos_title: 形容词

etymology_texts: 源自法語 réactionnaire。在法国大革命时期用于指代反对革命的人，亦即赞成对革命有reaction (“反应”)的人。

text: There's a fairly simple reason for the embrace of radicalism on the right, and it has to do with the reactionary imperative that lies at the core of conservative doctrine. […] If he is to preserve what he values, the conservative must declare war against the culture as it is.

ref: 2011 September 29, Corey Robin, The Reactionary Mind: Conservatism from Edmund Burke to Sarah Palin, New York: Oxford University Press, →ISBN, →OL, page 25:

text: [Jeffrey] Epstein was interested in transhumanism, a theory of human perfection via technological manipulation that—like its predecessor, eugenics—is shot through with racist and reactionary ideas.

ref: 2019 August 7, Marissa Brostoff, Noah Kulwin, “The Right Kind of Continuity”, in Jewish Currents:

glosses: （关于、参与或引起）化学反应的

text: Psychiatry extends the theory into biology in the belief that all human behavior is nothing more than a series of reactionary chemical processes in the brain that determine pre-coded genetic responses built up from the conditioning of one’s environment.

ref: 2013, Brandon Smith, Are Individuals The Property Of The Collective?:

text: The regulator noted that reduced service levels and passenger numbers helped deliver strong performance, with fewer reactionary delays.

ref: 2020 December 16, “Network News: ORR praises Network Rail's response to pandemic”, in Rail, page 13:

forms:
more reactionary (comparative)
most reactionary (superlative)

ipa: /ɹiˈækʃən(ə)ɹi/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-reactionary.wav

ipa: /ɹiˈæk.ʃəˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.t͡ʃəˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.ʃɪˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.t͡ʃɪˌnɛɚ.i/

antiprogressive

sense: 反动的

parts: re ac tion ary


reactionary

text: Hindu reactionaries, whose conception of a well-ordered society had not moved beyond the laws of Manu, fell into line for the moment with the intellectual products of the modern Indian University.

ref: 1921, Valentine Chirol, India, Old and New:

text: It is not simply a conservative preference for things as they are, with a few nudges back, but a passionate loathing of the status quo and a desire to return to the past in one emotionally cathartic revolt. If conservatives are pessimistic, reactionaries are apocalyptic.

ref: 2017 April, Andrew Sullivan, “The Reactionary Temptation”, in New York [Magazine]:

forms: reactionaries (plural)

ipa: /ɹiˈæk.ʃəˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.t͡ʃəˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.ʃɪˌnɛɚ.i/

ipa: /ɹiˈæk.t͡ʃɪˌnɛɚ.i/


rear

pos_title: 动词

etymology_texts:
来自中古英語 reren (“抬升、提升”)，古英語 rǣran (“抬升、竖立、促进、提升、创立、激发、唤醒、唤起、煽动”)，原始日耳曼語 *raizijaną、*raisijaną (“使上升”)，原始印歐語 *h₁rey- (“抬起某物本身、上升”)。
与低地蘇格蘭語 rere (“构建、建设”)，冰島語 reisa (“使提升”)，哥特語 𐍂𐌰𐌹𐍃𐌾𐌰𐌽 (raisjan，“使上升、抬起、建立”)，德語 reisen (“旅行”，字面意思是“起身离开”)同源，且是英語 raise 的同源對似詞。另请参见rise。
与rise（上升）和raise（提升）有关，两个词曾用于rear现在的几个古老或过时的意义，以及用于rear目前在英语其他方言中更常见的一些意义。

glosses: 抚养成熟某物，如后代；教育；指导；培养。

text: 他希望有一个父亲来保护他的青春，培养他的美德。

ref: He wants a father to protect his youth, and rear him up to virtue.

text: The family has been rearing cattle for 200 years.

translation: 这家人在200年中一直饲养牛。

text: The horse was shocked, and thus reared.

translation: 这匹马受到了惊吓，于是用后腿站了起来。

glosses: 物理上或比喻上升高；抬出；使上升，抬升。

text: 贫困露出了它的丑陋面目。

ref: Poverty reared its ugly head. （出现了，开始了，开始有效果了）

text: 怪物慢慢地抬起头来。

ref: The monster slowly reared its head.

text: 建造防御或房子。

ref: to rear defenses or houses

text: 在一个政府的废墟上建立另一个政府。

ref: to rear one government on the ruins of another.

forms:
reer (alternative)
rere (alternative)
rare (alternative)
rears (third-person singular present)
rearing (present participle)
reared (past participle)

ipa: /ɹɪ(ə)ɹ/

ipa: /ɹɪə/

rhymes: -ɪə(ɹ)


recite

forms:
recites (third-person singular present)
reciting (present participle)
recited (past participle)

ipa: /ɹɪˈsaɪt/


recommendation

pos_title: 名詞

forms: recommendations (plural)

ipa: /ˌɹɛkəmɛnˈdeɪʃən/

ipa: /ˌɹɛkəmənˈdeɪʃən/

rhymes: -eɪʃən


recondition

glosses: 修理，修复，修整；改革，改善


rectum

etymology_texts: 源自新拉丁語 rectum，拉丁語 rectum intestinum (字面意思是“直的腸子”)的截斷、rectum、rectus (“直”)的中性形。參見right。

forms:
recta (plural)
rectums (plural)

ipa: /ˈɹɛktəm/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-I learned some phrases-rectum.wav


rectum

forms: rectums (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Pamputt-rectum.wav


rectum

forms:
rēctum (canonical)
rēctī (genitive)

bonum

sense: 道德，正直，剛直，誠實


rectum

pos_title: 動詞

glosses: regō 的賓格目的動名詞

forms: rēctum (canonical)


rectum

glosses:
rēctus 的屈折：
主格/賓格/呼格中性單數

glosses:
rēctus 的屈折：
賓格陽性單數


regression

ipa: /ɹiːˈɡɹɛʃən/

ipa: /ɹəˈɡɹɛʃən/


relapse

etymology_texts: 源自拉丁語 relapsus，relabi (“向后滑，掉回”)的过去分词，源自re- (“反，往后”) + labi (“滑，落”)。

glosses: 倒退回，恢复，回到 （某种状态或行为）

text: Then we relapsed into a discomfited silence, and wished we were anywhere else. But Miss Thorn relieved the situation by laughing aloud, and with such a hearty enjoyment that instead of getting angry and more mortified we began to laugh ourselves, and instantly felt better.

ref: 1897年12月 (標示為1898年)，温斯顿·丘吉尔，第V章，收錄於 The Celebrity: An Episode，紐約：The Macmillan Company；倫敦：麥米倫出版公司，→OCLC：

text: He has improved recently but keeps relapsing into states of utter confusion.

translation: 他近来情况有所好转，但是总是有混乱状态复发。

text: to relapse into a stupor, into vice, or into barbarism

translation: 重新陷入神志不清的状态，重新走上犯罪道路，重回野蛮

text: to relapse into slumber after being disturbed

translation: 被打扰后，又重新睡着

glosses: 反复，复发，恶化 （在好转一段时间后）

raw_tags: 指戒除自残、酗酒、吸毒等之后又

text: relapsed after 5 months of being clean

translation: 戒酒/戒毒等5个月后又开始饮酒/吸毒

forms:
relapses (third-person singular present)
relapsing (present participle)
relapsed (past participle)

ipa: /ɹɪˈlæps/

ipa: /ˈɹiːˌlæps/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-relapse1.wav

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-relapse2.wav

audio: LL-Q1860 (eng)-Vininn126-relapse.wav

rhymes: -æps

fall off the wagon

sense: 倒退回某种状态或行为


relapse

pos_title: 名词

text: a drug relapse

translation: 重新开始吸毒

text: Alas! from what high hope to what relapse / Unlooked for are we fallen!

ref: 1671，John Milton，「The Second Book」，收錄於 Paradise Regain’d. A Poem. In IV Books. To which is Added, Samson Agonistes，倫敦： […] J[ohn] M[acock] for John Starkey […]，→OCLC：

forms: relapses (plural)


relapse

forms:
relapsa (feminine)
relapses (masculine feminine plural)


relapse

forms:
relapses (plural)
relapsa (feminine)
relapses (feminine plural)


relapse

pos_title: 分词

glosses: relāpsus 的呼格陽性單數

forms: relāpse (canonical)


relay

ipa: /ˈɹiːleɪ/

ipa: /ɹiˈleɪ/

rhymes: -iːleɪ

rhymes: -eɪ


relevance

glosses:
相关；中肯；恰当
* 正體: 關聯[電子計算機]


reliability

glosses:
可靠性
* [简体]:可靠性[电子电机工程]
* [正體]:可靠性[電子電機工程]
* [简体]:可靠性[通信]
* [正體]:可靠性，可靠度[通訊]
* 正體: 可靠度[電機工程]
* 正體: 可靠性，可靠度[通訊工程]
* 正體: 可靠度；可靠性[自由軟體]
* 简体: 可靠性[自由软体]
* 正體: 可靠度；可靠性[電子計算機]


relieve

forms:
relieves (third-person singular present)
relieving (present participle)
relieved (past participle)

ipa: /ɹɪˈliːv/

rhymes: -iːv


relieve

glosses: (平面上的)突起，凸飾，地形，浮雕，顯要地位

forms: relieves (plural)

ipa: /reˈljebe/

rhymes: -ebe


religious

forms:
more religious (comparative)
most religious (superlative)

ipa: /ɹɪˈlɪd͡ʒ.əs/

rhymes: -ɪdʒəs


remittent

text: A remittent fever is when at certain periods the fever is more violent than at others, but the patient never intirely free from it.

ref: 1761, Hugh Smith, The Family Physician, London, p. 3, footnote,

text: Yet nine years elapsed before it [the dictionary] saw the light. His throes in bringing it forth had been severe and remittent, and at last we may almost conclude that the Caesarian operation was performed by the knife of Churchill, whose upbraiding satire, I dare say, made Johnson’s friends urge him to dispatch.

ref: 1791, James Boswell, The Life of Samuel Johnson, volume 1, London: Charles Dilly, page 176:

text: I bethought myself to go upstairs and see how the dying woman sped, who lay there almost unheeded: the very servants paid her but a remittent attention: the hired nurse, being little looked after, would slip out of the room whenever she could.

ref: 1847, Charlotte Brontë, chapter 21, in Jane Eyre:

text: The noise of the conflict, the shouting and roar of an uncounted multitude of men in the heat and fury of combat, not to more than mention the evidences of the conflict—arrows, bolts, and stones in overflight and falling in remittent showers—would have dispersed them in ordinary mood; but they were under protection—the Madonna was leading them—to be afraid was to deny her saving grace.

ref: 1893, Lew Wallace, The Prince of India, or Why Constantinople Fell, New York: Harper, Volume 2, Book 6, Chapter 9, p. 404,

text: The evening was a little chilly, and a fire of logs had been lighted in the study where we were, and the remittent flame and the glow on the walls reminded me of the old days.

ref: 1895, Arthur Machen, “Adventure of the Missing Brother”, in The Three Impostors, London: John Lane, page 97:

glosses: （指症状）缓和的，减轻的

text: […] the long, long fever of life, which with him never knew a remittent moment, had robbed him of that which every man has a right to expect, some pleasure in the course of his existence.

ref: 1875, Charlotte Riddell, chapter 14, in The Uninhabited House:

forms:
more remittent (comparative)
most remittent (superlative)

notes: intermittent指开始和停止反复，而remittent指过程持续不断，但强度忽轻忽重。


remittent

text: If you would have died from fever, you would have died at Ujiji when you had that severe attack of remittent.

ref: 1872, Henry Morton Stanley, chapter 15, in How I Found Livingstone, London: Sampson Low, Marston, Low, and Searle, page 598:


remittent

glosses: remittō 的第三人稱複數將來時主動態直陳式


renal

glosses:
adj. 肾脏的==葡萄牙語==
肾的


render

pos_title: 不及物动词

glosses: 撕开、劈开、裂开、散开、揭开

rhymes: -ɛndə(ɹ)

parts: ren der


render

glosses: You have rendered great service. - 你们帮了很大的忙。


render

glosses: 出产；投降，使…投降；给予


repression

forms: repressions (plural)

audio: LL-Q1860 (eng)-Vininn126-repression.wav


resect

etymology_texts: 借自拉丁語 resectus，resecare (“切斷”) 的過去分詞，源自 re- + secare (“切割”)。

glosses: 通過手術切除（器官或結構的一部分）

text: The tumor was resected after chemotherapy.

translation: 肿瘤在化疗后被切除了。

forms:
resects (third-person singular present)
resecting (present participle)
resected (past participle)


reservoir

glosses: 水库，贮水池，蓄水池；人造的或天然的蓄水場所，例如湖泊或池塘，可由此取水供灌溉、都市給水或防洪之用。

forms: reservoirs (plural)


resistant

glosses: 有抵抗力的；反抗的；有耐药性的


resoluble

glosses: 可分解的；可溶解的；可解决的


resonance

forms: resonances (plural)

ipa: /ˈɹɛzənəns/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-resonance.wav


respire

glosses: respirar 的第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式


responsibility

etymology_texts: 來自responsible + -ity。雖然該詞的組成部分源自法語，但這個複合詞似乎是在英語中形成的。較晚出現的法語 responsabilité是仿照英語詞彙而成的，而意大利語 responsabilità則又仿照了法語的寫法。

text: Responsibility is a heavy burden.

translation: 责任是一项沉重的负担。

text: After all, it is undeniable that the B.R. standard coach scored highly in comparative trials with other European railway vehicles on the Continent a few years ago, so that B.R. civil engineers must share responsibility for any defects in its behaviour over here.

translation: 毕竟，不可否认的是，几年前，BR 标准客车在欧洲大陆与其他欧洲铁路车辆的对比试验中获得了很高的分数，因此，BR 的土木工程师必须对其在这里的表现中的任何缺陷承担责任。

ref: 1960 December，「Talking of Trains: The riding of B.R. coaches」，收錄於 Trains Illustrated，705–706頁：

text: The vast majority of American Jews not only greatly dislike President Trump but also believe he has made them less safe: according to a May 2019 poll, nearly three-quarters of Jewish voters believe American Jews are less secure under Trump than they were before, 71 percent disapprove of Trump’s overall job performance, and nearly 60 percent believe that he bears at least some responsibility for the synagogue shootings carried out by white nationalists in Pittsburgh and Poway.

translation: 绝大多数美国犹太人不仅非常不喜欢特朗普总统，而且认为他让他们更不安全：根据2019年5月的一项民意调查，近四分之三的犹太选民认为，在特朗普的领导下，美国犹太人的安全感不如以前，71%的人不认可特朗普的整体工作表现，近60%的人认为，他对白人至上主义者在匹兹堡和波威的犹太教堂枪击案至少负有部分责任。

ref: 2020 March，Joshua Leifer，「Led Astray」，收錄於 The Baffler，50期：

glosses: 某人須為其承擔責任的義務

text: Why didn't you clean the house? That was your responsibility!

translation: 你为什么不打扫房子？那是你的责任！

text: The responsibility of the great states is to serve and not to dominate the world

translation: 大国的责任是服务世界，而不是主宰世界

ref: April 12 1945，Harry S. Truman，Address before a Joint Session of the Congress：

text: If parents, teachers, and ministers conducted their responsibilities by following the ratings, children would have a steady diet of ice cream, school holidays, and no Sunday school.

translation: 如果家长、教师和牧师按照评级标准履行职责，孩子们就会一直吃冰淇淋，放假，不用上主日学。

ref: 1961年 5月9日，Newton N. Minow，Television and the Public Interest：

forms: responsibilities (plural)

enpr: rĭ-spŏn'sə-bĭlʹĭ-tē


resume

etymology_texts: 源自盎格魯-諾曼語 resumer，中古法語 resumer，源自拉丁語 resumere，源自 re- + sumere。

glosses: 重新开始做已经暂停或停止的事情

text: We will resume this discussion tomorrow at nine.

forms:
resumes (third-person singular present)
resuming (present participle)
resumed (past participle)

enpr: rĭzjo͞om'

ipa: /ɹɪˈzjuːm/

enpr: rĭz(j)o͞om'

ipa: /ɹɪˈz(j)um/

enpr: rəzjo͞om'

ipa: /ɹəˈzjuːm/

enpr: rəzho͞om'

ipa: /ɹəˈʒuːm/

rhymes: -uːm

parts: re sume


resume

etymology_texts: 借自法語 résumé，résumer的過去分詞，源自拉丁語 resūmere; 對照 resume。

glosses: 梗概；个人简历。用于介绍个人的教育和工作经历。

forms: resumes (plural)

notes: 字典中常用résumé或resumé的拼写方法，而网络上更常见到的拼写是resume。参见résumé.


resume

glosses: resumere 的第三人稱單數現在時直陳式


retail

ipa: /ˈɹiˌteɪl/

ipa: [ˈɹ̠ʷiˌtʰeɪ̯ɫ]

rhymes: -eɪl


retail

ipa: [ˈɹ̠ʷiˌtʰeɪ̯ɫ]


retail

ipa: [ˈɹ̠ʷiˌtʰeɪ̯ɫ]


retail

ipa: [ˈɹ̠ʷiˌtʰeɪ̯ɫ]


reticular

glosses:
adj. 网状的==葡萄牙語==
网状的


reversible

glosses: adj. 可逆的，可逆转的，可回动的，可还原的


revolve

ipa: /ɹɪˈvɒlv/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-revolve.wav


rheumatism

etymology_texts: 首見於1601年,源自拉丁語 rheumatismus (“风湿”) < 古希臘語 ῥευματισμός (rheumatismós，“液體，流出物，稀黏液”) < ῥευματίζομαι (rheumatízomai，“我患有风湿”) < ῥεῦμα (rheûma，“溪流，流動”) < ῥέω (rhéō，“我流動”)。(可否註明詞源⁽⁺⁾出處？)

text: The old man had become a confirmed invalid, confined by chronic rheumatism to his chair.

translation: 这位老人已被确诊患病，因慢性风湿病而只能坐在椅子上。

ref: 1874，Wilkie Collins，The Dead Alive：

forms: rheumatisms (plural)

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-rheumatism.wav


rib

glosses: rib (第三人稱單數簡單現在時 ribs，現在分詞 ribbing，簡單過去時和過去分詞 ribbed)

forms:
ribs (third-person singular present)
ribbing (present participle)
ribbed (past participle)

enpr: rĭb

ipa: /ɹɪb/

rhymes: -ɪb


riddle

ipa: /ˈɹɪdəl/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-riddle.wav

rhymes: -ɪdəl


ridiculous

etymology_texts: 借自拉丁語 rīdiculus (“可笑的，荒唐的”)，参见ridicule。

glosses: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

text: That hairstyle looks ridiculous.

translation: 那个发型真是乱来。

text: It's ridiculous to charge so much for a little souvenir.

translation: 一点纪念品收那么多钱也太离谱了。

text: You make ridiculous statements a lot, like saying that UFOs are real.

translation: 你总是说些荒诞不经的话，比如什么UFO是真的之类的。

text: In a ridiculous feat of engineering, the team can calculate the difference in arrival time to within one-tenth of a nanosecond.

translation: 在工程学界的一项难以置信的壮举中，那个团队能够在1/10纳秒内计算出粒子达到时间差。

text: Gaines is a classic motor player with a low center of gravity and ridiculous strength.

forms:
rediculous (alternative)
radiculous (alternative)
more ridiculous (comparative)
most ridiculous (superlative)

ipa: /ɹɪˈdɪkjʊləs/

ipa: /ɹiːˈdɪkjʊləs/

ipa: /ɹɪˈdɪkləs/

rhymes: -ɪkjələs

silly

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

willy nilly

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

frivolous

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

goofy

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

funny

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

humorous

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

absurd

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

odd

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

surreal

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

unreasonable

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

straightforward

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

serious

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

somber

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的

solemn

sense: 荒唐的，可笑的，愚蠢的，滑稽的


rifle

glosses:
m. 来复枪，步枪==葡萄牙語==
步枪


rigor

glosses:
m. 严厉，(气候的)酷烈，粗暴，严密，严谨==葡萄牙語==
严格


ritual

glosses:
adj. 仪式的，惯例的==葡萄牙語==
仪式的，仪式


rival

glosses:
m.
f. 对手==葡萄牙語==
竞争的；竞争者，竞争，与…竞争


robe

glosses: robar 的第一人稱單數現在時虛擬式

glosses: robar 的第三人稱單數現在時虛擬式


roll

forms:
rolls (third-person singular present)
rolling (present participle)
rolled (past participle)

ipa: /ɹəʊl/

enpr: rōl

ipa: /ɹoʊl/

homophone: role


royal

forms:
royaler (comparative)
royaller (comparative)
royalest (superlative)
royallest (superlative)

ipa: /ˈɹɔɪəl/

rhymes: -ɔɪəl


rumor

glosses:
m. 传闻，流言，声响==葡萄牙語==
谣言


rumor

forms: rumors (plural)

ipa: /ˈɹuːmə(ɹ)/

ipa: /ˈɹumɚ/

rhymes: -uːmə(r)


rumor

glosses: 〈及物，多用于被动〉传播传言；传播流言

forms:
rumors (third-person singular present)
rumoring (present participle)
rumored (past participle)


rupture

ipa: /ˈɹʌptʃə/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-rupture.wav


rural

glosses:
adj. 农村的，村俗的==葡萄牙語==
农村的


sac

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示福克斯語。


sake

etymology_texts: 来自日語 酒(さけ) (sake)。

forms: sake-sake (plural)

parts: sa ké


sanatorium

etymology_texts: 拉丁語 sanatus的叠音脱落形式，sānō (“治疗”)的过去分词 + 拉丁語 -torium。或者，是sanitarium受到了curatorium和moratorium等词影响之后的变换形式。

forms:
sanitarium (US alternative)
sanatoriums (plural)
sanatoria (plural)

ipa: /ˌsænəˈtɔɹiəm/


sanatorium

etymology_texts: 国际词，最终或直接源自英語 sanatorium。

forms:
sanatoria (plural)
sanatoriumpje (diminutive)

herstellingsoord

sense: 疗养院

parts: sa na to ri um


sanatorium

etymology_texts: 源自拉丁語 sānātus，sānō (“治疗”)的过去分词。

forms: sanatoriums (plural)


sanatorium

forms:
sanatoriet (definite singular)
sanatorier (indefinite plural)
sanatoria (definite plural)
sanatoriene (definite plural)


sanatorium

forms:
sanatoriet (definite singular)
sanatorium (indefinite plural)
sanatoria (definite plural)


saw

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示薩維語。


scavenge

forms:
scavenges (third-person singular present)
scavenging (present participle)
scavenged (past participle)


schizophrenia

etymology_texts: 首次可考于1908年，源自新拉丁語 schizophrenia，源自德語 Schizophrenie，尤金·布鲁勒所造，源自古希臘語 σχίζω (skhízō，“分开，分裂”) + φρήν (phrḗn，“心智”) + 英語 -ia。

text: […] one can understand how the cultural disorientation which beset the African Continent has confused Africa's political behaviour, creating a political schizophrenia that made nation-building impossible.

ref: 2006, Bertus Praeg, Ethiopia and Political Renaissance in Africa, page 213:

text: Nevertheless, a certain amount of schizophrenia pertains to the study of World Englishes as New Englishes, for while new Englishes are regarded as valid varieties in their own right, the description and delineation of them in linguistic terms is conducted through the gaze of native-speaker norms.

ref: 2012, James Lambert, “Beyond Hobson-Jobson: A new lexicography for Indian English”, in World Englishes, page 305:

forms: schizophrenias (plural)

ipa: /ˌskɪtsəˈfɹiniə/

ipa: /ˌskɪtsəˈfɹɛniə/

ipa: /skɪtsə(ʊ)ˈfɹiːniə/

notes: 日常使用中常与dissociative identity disorder（分离性身份障碍，又叫multiple personality disorder）混淆起来。


sclerosis

etymology_texts: From 古希臘語 σκλήρωσις (sklḗrōsis，“an induration”), from *σκληροῦν (sklēroûn，“硬化”), from σκληρός (sklērós，“hard”)

text: Suppressing dissent dooms the society to sclerosis, decline and collapse.

ref: 2019 December 6, Charles Hugh Smith, Suppressing Dissent Guarantees Disorder and Collapse:

forms: scleroses (plural)

ipa: /sklɪˈɹəʊsɪs/

rhymes: -əʊsɪs


screw

etymology_texts: < 中古法语 escroue（槽）（> 现代法语 écrou） < 拉丁语 scrofa（母猪）。指类似螺钉形的野猪阴茎龟头。


screw

text: Screw this. I'm never gonna be able to do that.　算了，怎么弄也弄不成。


screw

pos: phrase

pos_title: 词组


screwdriver

glosses: 螺絲起子，一種由伏特加和橙汁製成的飲料

forms: screwdrivers (plural)

turnscrew

sense: 起子，螺絲刀


scrub

enpr: skrŭb

ipa: /skɹʌb/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-scrub.wav

rhymes: -ʌb


scrupulous

text: He is scrupulous in his finances.

translation: 他在自己的资金方面一丝不苟。

text: He is a scrupulous businessman and always acts in the best interest of his company.

translation: 他是个负责任的商人，总是以公司的最大效益为目标。

text: Because I have a scrupulous conscience, I sometimes need to be reminded that not everything I do is sinful.

translation: 因为我经常道德心泛滥，所以我有时候需要人提醒我做的事情并非都是罪过。

forms:
more scrupulous (comparative)
most scrupulous (superlative)


secretive

forms:
more secretive (comparative)
most secretive (superlative)

ipa: /ˈsiːkɹətɪv/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-secretive1.wav


sedentary

etymology_texts: 源自中古法語 sédentaire，源自拉丁語 sedentārius (“坐着的”)，源自sedeō (“坐”)。

glosses: 很少移动的；停留于附近的

text: The oyster is a sedentary mollusk; the barnacles are sedentary crustaceans.

text: […]the Egyptians; whose Sages were not sedentary, scholastic Sophists, like the Grecian[…]

ref: 1765 [1738], Bishop William Warburton, The Divine Legation of Moses Demonstrated, page 220:

text: […]that any education that confined itself to sedentary pursuits was essentially imperfect, that the body as well as the mind should be cultivated[…]

ref: 1844 October 3, Benjamin Disraeli, The Acquirement of Knowledge, An address delivered to the members of the Manchester Athenæum:

glosses: 不活跃的，平静的，缓慢的

text:
Such restless revolution day by day
 Repeated, while the sedentary earth
 That better might with far less compass move[…]

ref: 1667，John Milton，「Book VIII」，收錄於 Paradise Lost. A Poem Written in Ten Books，London： […] [Samuel Simmons], […]，→OCLC；再版為 Paradise Lost in Ten Books: […]，London：Basil Montagu Pickering […]，1873，→OCLC：

text: The Soul, considered abstractedly from its Passions, is of a remiss and sedentary Nature, slow in its Resolves, and languishing in its Executions.

ref: 1711 December 22, Joseph Addison, “No. 255”, in The Spectator:

text:
till length of years
 And sedentary numbness craze my limbs
 To a contemptible old age obscure.

ref: 1671，John Milton，「Samson Agonistes, […]」，收錄於 Paradise Regain’d. A Poem. In IV Books. To which is Added, Samson Agonistes，倫敦： […] J[ohn] M[acock] for John Starkey […]，→OCLC，569-571行：

forms:
more sedentary (comparative)
most sedentary (superlative)

immobile

sense: 不移动

settled

sense: 定居

chairborne

sense: 久坐不动

abeyant

sense: 不活跃

nomadic

sense: 游牧的


sedentary

text: Endosomatic electrodermal activity (skin potential level and skin potential response) as an indirect indicator of sympathetic nervous system activity was measured in 35 sedentary male students and 22 trained athletes of two groups during resting and after an acute exercise. The aim of this study was to investigate the difference of skin potential parameters between sedentaries and trained athletes before and after the acute exercise in bicycle ergometer.

ref: 1998, Effect of acute exercise on skin potential in sedentaries and trained athletes.:

text: The non-sedentaries rather do not without grain or rice, but the sedentaries have, in Wirth's table, not much less sheep and goats than the non-sedentaries. That is a reason to suppose that the sedentaries can cope without the non-sedentaries

ref: 2001, Jaarbericht, Issues 35-38, page 99:

text: With the decline and eventual downfall of the south, it was their relationship with the Arab sedentaries of the north which assumed greater importance;

ref: 2005, The Cambridge History of Islam: Volume 1, Volume 2, page 19:

text: Smiths are not nomadic among the nomads and sedentary among the sedentaries, nor half-nomadic among the nomads, half-sedentary among sedentaries.

ref: 2012, Deleuze, The Dark Precursor: Dialectic, Structure, Being, page 37:

text: "These baths are great both for active people like sportsmen, as well as for sedentaries who spend too much time behind their desks," explains Dicioni Lino

ref: 2015, Road to Beauty Day 8: Hairstyling Tips on the Road:

forms: sedentaries (plural)


sediment

forms:
sediments (third-person singular present)
sedimenting (present participle)
sedimented (past participle)

rhymes: -ɛdɪmənt


seep

etymology_texts: sipe的变体，其源自中古英語 *sipen，源自古英語 sipian，源自原始日耳曼語 *sipōną，派生自*sīpaną（对比中古荷蘭語 sīpen (“滴”)、德國低地薩克森語 siepern (“渗透”)，古旧德語 seifen (“滴血”)），源自原始印歐語 *seyb-、*sib- (“倒出，滴”)（对比拉丁語 sēbum (“板油”)、古希臘語 εἴβω (eíbō，“滴”)。参见soap。

text: Water has seeped through the roof.

translation: 水渗过了屋顶。

text: The water steadily seeped in through the thirl.

translation: 水不断地从钻孔渗透进来。

text: Woe seeped through her heart thinking of what had befallen their ethnic group.

translation: 想到自己的种族的遭遇，她的心中充满了悲痛。

text: Fear began to seep into the local community over the contamination of their fishpond.

translation: 害怕鱼塘被污染的恐惧开始在当地群众间传播。

text: The resistance movement against the invaders had slowly seeped away.

translation: 反抗侵略者的抵抗活动已经慢慢平息下来。

text: The crack is seeping water.

translation: 裂缝在渗水。

text: If the crack is seeping water, the foam totally stops the leakage.

ref: 2015, Crack repair service:

text: Just when I thought I was done checking it over, I smelled coolant....remove the engine cover and bam! 1 inch crack is seeping coolant!

ref: 2009 April 16, Crownvic forums:

forms:
seeps (third-person singular present)
seeping (present participle)
seeped (past participle)

enpr: sēp

ipa: /siːp/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-seep.wav

rhymes: -iːp


seep

text: Another idea was that filamentous bacteria covering the hairs [of the Yeti crab] would either neutralize gases emitted from the vent or serve the crab directly as a food source. And this last idea received support when a second species of Yeti crab was discovered on cold seeps on the deep-sea floor near Costa Rica.

ref: 2012, Caspar Henderson, The Book of Barely Imagined Beings, page 356:

forms: seeps (plural)


seep

forms: sepe (plural)

ipa: /sɪəp/

audio: LL-Q14196 (afr)-Oesjaar-seep.wav


seep

etymology_texts: 借自中古低地德語 sêpe。愛沙尼亞語 soop 的同源對似詞。

forms:
seebi (genitive)
seepi (partitive)


segregation

ipa: /sɛɡɹəˈɡeɪ̯ʃən/


senile

etymology_texts: 1660年代借自法語 sénile，來自中古法語 senile，來自古法語 senile，來自拉丁語 senīlis (“屬於或與老年有關的”)，來自senex (“老人”)，源自原始印歐語 *sénos (“老的”)。

text: Similar studies of rats have employed four different intracranial resorbable, slow sustained release systems— […]. Such a slow-release device containing angiogenic factors could be placed on the pia mater covering the cerebral cortex and tested in persons with senile dementia in long term studies.

ref: 2013 May-June, Charles T. Ambrose, “Alzheimer’s Disease”, in American Scientist, volume 101, number 3, page 200:

text: Her mother was senile, but they called it dementia now.

ref: 2019, Colson Whitehead, The Nickel Boys, Fleet, page 183:

forms:
more senile (comparative)
most senile (superlative)

ipa: /ˈsiːnaɪl/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-senile.wav

ipa: /ˈsinaɪl/

rhymes: -aɪl


senile

text: Seniles differ markedly in their early adult intelligence level, and in their social, vocational, and educational histories.

ref: 1979, Oscar J. Kaplan, Psychopathology of Aging, page 54:

forms: seniles (plural)


senile

glosses:
senil 的屈折：
強變化/混合變化主格/賓格陰性單數

glosses:
senil 的屈折：
強變化主格/賓格複數

glosses:
senil 的屈折：
弱變化主格任意性別單數

glosses:
senil 的屈折：
弱變化賓格陰性/中性單數


senile

etymology_texts: 來自拉丁語 senīlis。

forms: senili (plural)

rhymes: -ile


senile

glosses: senīlis 的主格/賓格/呼格中性單數

forms: senīle (canonical)


senile

etymology_texts: 繼承自拉丁語 senīlis。

forms: senile


sensational

glosses: 感觉的；轰动的，耸人听闻的


sensitivity

enpr: sĕnsĭtĭv′ĭtē

ipa: /ˌsɛnsɪˈtɪvɪti/


serial

glosses:
m. 小说连续广播节目，电视连续剧==葡萄牙語==
连续的


sesam

etymology_texts: 借自拉丁語 sēsamum，源自古希臘語 σήσαμον (sḗsamon)，源自古亞拉姆語 שושמא (šūššmā)，שומשומא (šumššemā)的縮略，源自阿卡德語 𒃻𒈦𒌑𒈬 (/šamaššammū/)，𒊭𒈦𒌑𒈨 (/šamaššammi/，字面意思是“產油植物”)。

forms:
sesams (plural)
sesammetje (diminutive)

parts: se sam


sesam

sesamzaad

sense: 種子


sesam

etymology_texts: 源自拉丁語 sīsamum，sēsama的變體，源自古希臘語 σήσαμον (sḗsamon，“芝麻粒”)，源自古亞拉姆語 שושמא (šūššmā)，שומשומא (šumššemā)的縮略，源自阿卡德語 𒃻𒈦𒌑𒈬 (/šamaššammū/)，𒊭𒈦𒌑𒈨 (/šamaššammi/，字面意思是“產油植物”)，源自𒉌 (/šaman/，“油”)。

forms: sesams

ipa: /ˈseːsam/


sesam

glosses: seesam的另一種拼寫法


sesam

etymology_texts: 源自拉丁語 sesamum, sesama ← 古希臘語 σήσαμον (sḗsamon，“芝麻粒”), σησάμη (sēsámē，“芝麻”)。

forms:
sesamen (definite singular)
sesamer (indefinite plural)
sesamene (definite plural)


sesam

forms:
sesamen (definite singular)
sesamar (indefinite plural)
sesamane (definite plural)


sesam

forms:
sesama (genitive singular)
sesams (nominative plural)


sewage

glosses: 污水:包含動植物物體的懸浮液或溶液，泥水和暴雨，或含化學物質溶液的液態廢棄物。


shift

raw_tags: 標準英音，通用美式，加拿大

enpr: shĭft

ipa: /ʃɪft/

raw_tags: 標準英音，通用美式，加拿大

rhymes: -ɪft


shift

raw_tags: 標準英音，通用美式，加拿大

raw_tags: 標準英音，通用美式，加拿大


shrewd

etymology_texts:
约1300年，中古英語 schrewed (“堕落的，邪恶的”，字面意思是“受诅咒的”)，源自schrewen (“诅咒”)，源自schrewe、schrowe、screwe (“邪恶的人或物”)，源自古英語 scrēawa (“邪恶的人”，字面意思是“咬人的人或物”)。等价于shrew + -ed。还见shrew
“精明”一意出现于16世纪初叶，在17世纪前逐渐得到正面意。

glosses: 会在城里混的，会在江湖上混的

text: Willie is very aware of this fact and lets Johnny Attell know that there is a fly in the ointment, and Johnny, who is a very shrewd article, has his chauffeur drive him to Bradford Street so he can change the kid's mind.

ref: 2003, Ron Ross, Bummy Davis vs. Murder, Inc, page 287:

text: The most persistent tormentor was Alex Oxlade-Chamberlain, who scored a hat-trick in last month’s corresponding fixture in Iceland. His ability to run at defences is instantly striking, but it is his clever use of possession that has persuaded some shrewd judges that he is an even better prospect than Theo Walcott.

ref: 2011 November 10, Jeremy Wilson, “England Under 21 5 Iceland Under 21 0: match report”, in Telegraph:

text: a shrewd guess

translation: 猜得基本上对

text: a shrewd blow, or assault

translation: 重击；猛烈袭击

text: a shrewd wind

translation: 刺骨的风

text: They were wont to please the Fairies, that they might doe them no shrewd turnes, by sweeping clean the Hearth and setting by it […]

ref: 1687, John Aubrey, Remaines of Gentilisme and Judaisme, page 29:

forms:
shrewde (obsolete alternative)
shrewder (comparative)
shrewdest (superlative)

enpr: shro͞od

ipa: /ʃɹuːd/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-shrewd.wav

rhymes: -uːd


shriek

etymology_texts: 源自弃用词shrick（1567年）、shreke，早期形式screak、skricke的变体（1500年代前），源自中古英語 scrycke，源自某北日耳曼語支/斯堪的纳维亚语言（对比瑞典語 skrika、丹麥語 skrige、冰島語 skríkja），源自原始日耳曼語 *skrīkijaną、*skrik-（对比英語 screech）。还见screech。

forms:
shreek (obsolete alternative)
shrieks (plural)

ipa: /ʃɹiːk/

rhymes: -iːk

exclamation mark

sense: 感叹号


shriek

text: Feebly ſhe ſhriekt, but ſo feebly indeed / That Britomart heard not the ſhrilling ſound.

ref: 1596，埃德蒙·斯宾塞，「Book IV, Canto VII」，收錄於 仙后（The Faerie Qveene . […]），London： […] [John Wolfe] for William Ponsonbie，→OCLC，「stanza 4」，95頁：

text: It was the owl that shrieked.

ref: c. 1606 (date written), William Shakespeare, “The Tragedie of Macbeth”, in Mr. William Shakespeares Comedies, Histories, & Tragedies […] (First Folio), London: […] Isaac Iaggard, and Ed[ward] Blount, published 1623, →OCLC, [Act II, scene ii]:

text: "[O]h, yes! the loon does shriek dreadfully - particularly when there's fine rain[.]"

ref: 1886, Peter Christen Asbjørnsen, translated by H.L. Brækstad, Folk and Fairy Tales, page 286:

text: The ghostly owl, shrieking his baleful note.

ref: 1590，埃德蒙·斯宾塞，「Book I, Canto IX」，收錄於 仙后（The Faerie Qveene . […]），London： […] [John Wolfe] for William Ponsonbie，→OCLC，「stanza 33」：

text: She shrieked his name to the dark woods.

ref: 1817, Thomas Moore, Lalla-Rookh:

forms:
shreek (obsolete alternative)
shrieks (third-person singular present)
shrieking (present participle)
shrieked (past participle)


simultaneously

ipa: /ˌsɪməlˈteɪnɪəsli/

ipa: /ˌsaɪməlˈteɪnɪəsli/


sin

forms:
sins (third-person singular present)
sinning (present participle)
sinned (past participle)

enpr: sĭn

ipa: /sɪn/

rhymes: -ɪn


sin

pos: prep

pos_title: 介詞

etymology_texts: 繼承自中世紀西班牙語 sin，來自拉丁語 sine。

ipa: /ˈsin/

ipa: [ˈsĩn]

audio: LL-Q1321 (spa)-AdrianAbdulBaha-sin.wav

rhymes: -in


sincere

forms:
more sincere (comparative)
sincerer (comparative)
most sincere (superlative)
sincerest (superlative)

ipa: /sɪnˈsɪə(ɹ)/

rhymes: -ɪə(ɹ)


sip

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示錫金語。


sketch

glosses:
sketch (第三人稱單數簡單現在時 sketches，現在分詞 sketching，簡單過去時和過去分詞 sketched)
素描；速写；草图；梗概，大意

forms:
sketches (third-person singular present)
sketching (present participle)
sketched (past participle)

ipa: /skɛtʃ/

rhymes: -ɛtʃ


skull

forms:
skulls (third-person singular present)
skulling (present participle)
skulled (past participle)

enpr: skŭl

ipa: /skʌl/

homophone: scull

rhymes: -ʌl


slander

etymology_texts: 源自中古英語 slaundre、sclaundre，源自古法語 esclandre，源自教會拉丁語 scandalum (“绊脚物，诱惑”)，源自古希臘語 σκάνδαλον (skándalon，“丑闻”)。英語 scandal 的同源對似詞。

forms:
slandre (obsolete alternative)
slanders (plural)

ipa: /ˈslɑːndə/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-slander.wav

ipa: /ˈslændɚ/

ipa: /slɐːndə/

glorification

sense: （虚假的）吹捧


slander

forms:
slandre (obsolete alternative)
slanders (third-person singular present)
slandering (present participle)
slandered (past participle)

glorify

sense: （无根据地）吹捧


slip

text: slip de bain

translation: 泳褲

forms: slips (plural)


slipper

glosses: slippa 的現在時直陳式


slope

glosses: 亞洲血統的人（極具冒犯及侮辱性用語）

ipa: /sloʊp/

ipa: /sləʊp/

rhymes: -əʊp


sly

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示塞拉亞語。


smallpox

forms: smallpoxes (plural)

ipa: /ˈsmɔːlpɒks/

ipa: /ˈsmɔlpɑks/


snack

ipa: /snæk/

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-snack.wav

rhymes: -æk


en-cas

forms: encas (alternative)

audio: LL-Q150 (fra)-LoquaxFR-en-cas.wav


snag

glosses: 树桩或被砍断的树枝底部；较短的树枝，尖或粗糙的树枝；（绳子等打的）结；任何突起的东西。

glosses: 突出的牙齿；（蔑）断牙或蛀牙。

glosses: 鹿或类似动物的角的分叉。

forms: snags (plural)

ipa: /ˈsnæɡ/

rhymes: -æɡ


snag

glosses: 纺织品被粗糙的表面或突出的东西拉坏或勾坏。

glosses: 用大勾或一串勾捕鱼，旨在勾到鱼的身体（而非嘴）。

glosses: （俚）（把东西）拿起来。

forms:
snags (third-person singular present)
snagging (present participle)
snagged (past participle)


sneer

etymology_texts: 可能与中古高地德語 snerren (“讲八卦”)有关。

text: So General Oakfield's friends taunted him with having been beaten, and Blackeston's friends sneered at him for not having called the general out. Blackeston, a studious and sensitive man, felt the taunts of his friends as only a student can.

ref: 1890, Henry Kingsley, Old Margaret: And Other Stories, page 393:

text: to sneer fulsome lies at a person

text: There was a quick scuffle within the cabin. "Leave me alone, I say, and git!" cried the cook. "Can't I be friendly without you hollerin?" sneered the miner. "You wouldn't have been 'lowed to stay round here if it hadn't been for me."

ref: 1913, Land of Sunshine, page 116:

forms:
sneers (third-person singular present)
sneering (present participle)
sneered (past participle)

ipa: /snɪə̯/

ipa: /snɪɚ̯/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-I learned some phrases-sneer.wav


sneer

etymology_texts: 可能与中古高地德語 snerren (“讲八卦”)有关。

text: He supposed then (with a sneer—M. Paul could sneer supremely, curling his lip, opening his nostrils, contracting his eyelids)—he supposed there was but one form of appeal to which I would listen [...]

ref: 1835, Charlotte Brontë, chapter XXX, in Villette:

text: And wordy attacks against slavery drew sneers from observers which were not altogether undeserved. The authors were compared to doctors who offered to a patient nothing more than invectives against the disease which consumed him.

ref: 1963, C.L.R. James, The Black Jacobins, 2nd Revised edition, page 24:

text: It was a casual sneer, obviously one of a long line. There was hatred behind it, but of a quiet, chronic type, nothing new or unduly virulent, and he was taken aback by the flicker of amazed incredulity that passed over the younger man's ravaged face.

ref: 1963, Margery Allingham, chapter 8, in The China Governess: A Mystery, London: Chatto & Windus, →OCLC:

text: During [Tucker] Carlson’s keynote, he wedged sneers at his critics for crying “racist!” in between racist remarks about [Ilhan] Omar, jeremiads against the media (“I know there’s a bunch of reporters here, so . . . screw you”), and an attack on Elizabeth Warren and her donors (“She’s a tragedy, because she’s now obsessed with racism, which is why the finance world supports her”)—all to gleeful applause.

ref: 2019 July 24, David Austin Walsh, “Flirting With Fascism”, in Jewish Currents:

forms: sneers (plural)

audio: LL-Q1860 (eng)-I learned some phrases-sneer.wav


sneer

forms:
sneren (plural)
sneers (plural)
sneertje (diminutive)

ipa: /sneːr/


sob

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示索貝語。


sociological

glosses: 社会学的；针对社会问题的


sociologist

text: The great sociologist Zygmunt Bauman argued that philo-Semitism and anti-Semitism both fall under “allosemitism”: literally Othering the Jew. He defined it not as resentment of what is different, which is xenophobia, but rather of what defies order and clear categories. In 1997, he wrote, “The Jew is ambivalence incarnate. And ambivalence is ambivalence mostly because it cannot be contemplated without ambivalent feeling: it is simultaneously attractive and repelling.”

ref: 2020 January 28, Mairov Zonszein, “Christian Zionist philo-Semitism is driving Trump’s Israel policy”, in The Washington Post:

forms: sociologists (plural)

ipa: /səʊsɪˈɒləd͡ʒɪst/


soluble

glosses: adj. 可溶的，易溶的，可以解决的


solvent

etymology_texts: 源自法語 solvent，源自拉丁語 solventem，solvens的宾格单数、solvō的现在分词。等价于solve + -ent。

text: Furthermore, this increase in risk is comparable to the risk of death from leukemia after long-term exposure to benzene, another solvent, which has the well-known property of causing this type of cancer.

ref: 2013 July-August, Philip J. Bushnell, “Solvents, Ethanol, Car Crashes & Tolerance”, in American Scientist:

text: It explains. And explanation is the true solvent of mystery.

ref: Anglo American Trade (volume 2? volume 17? page 270)

forms: solvents (plural)

ipa: [ˈsɒlvənt]

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-solvent.wav


solvent

text: Surprisingly, this analysis revealed that acute exposure to solvent vapors at concentrations below those associated with long-term effects appears to increase the risk of a fatal automobile accident.


solvent

glosses: soudre 的第三人稱複數現在時直陳式

glosses: soudre 的第三人稱複數現在時虛擬式

ipa: /sɔlv/


solvent

forms:
solventer (strong nominative masculine singular)
solventer (comparative)
am solventesten (superlative)

ipa: [zɔlˈvɛnt]


solvent

glosses: solvō 的第三人稱複數將來時主動態直陳式


sophisticated

glosses:
老于世故的，老练的;复杂的；高级的；尖
端的


sore

enpr: sô

ipa: /sɔː/

enpr: sôr

ipa: /sɔɹ/

enpr: sōr

ipa: /so(ː)ɹ/

ipa: /soə/

homophone: soar

rhymes: -ɔː(ɹ)


sore

glosses: 下午3点左右到日落的时间

forms: sore-sore (plural)

parts: so re


souvenir

forms: souvenirs (plural)

ipa: /ˌsuːvəˈnɪə(ɹ)/

parts: sou ve nir


sow

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示索萬達語。


sow

glosses: 畜牧学上指母猪，特别是产过小猪的母猪。

ipa: /saʊ/

rhymes: -aʊ

homophone: sough


soybean

text: Athletes' use of herbal supplements has skyrocketed in the past two decades. At the top of the list of popular herbs are echinacea and ginseng, whereas garlic, St. John's wort, soybean, ephedra and others are also surging in popularity or have been historically prevalent.

ref: 2013 March 23, David S. Senchina, “Athletics and Herbal Supplements”, in American Scientist, volume 101, number 2, archived from the original on 16 May 2013, page 134:

forms:
soya bean (alternative)
soyabean (alternative)
soy bean (alternative)
soybeans (plural)

audio: LL-Q1860 (eng)-Vealhurl-soybean.wav


specialise

glosses: 特加指明；列举；使专门；专门研究；专攻


specification

glosses:
载明，详述；规格，规范；说明书
* 正體: 說明書；規格（書）[電機工程]
* 简体: 规约，规格说明[信息科技]
* 正體: 規格，說明書[計算機]
* 正體: 規格；說明書[自由軟體]
* 简体: 规范；规格说明书[自由软体]
* 正體: 規格；說明書[電子計算機]