пратеник

forms: pratenik (romanization)

ipa: [ˈpratɛnik]


прашалник

pos: noun

pos_title: 名詞

forms: prašalnik (romanization)

ipa: [ˈpraʃaɫnik]


прајазик

etymology_texts: 来自пра- (pra-) + јазик (jazik，“語言”)。

forms: prajazik (romanization)

ipa: [ˈprajazik]


tarafdor

etymology_texts: 源自波斯語 طرفدار (tarafdâr)。

forms: tarafdorlar (plural)


прв

pos: adj

pos_title: 形容詞

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pьrvъ (“第一”)，来自原始波羅的-斯拉夫語 *pírʔwos，来自原始印歐語 *prH-uo-。

forms: prv (romanization)

ipa: [pr̩f]


прва помош

forms: prva pomoš (romanization)

ipa: [ˈpr̩va ˈpɔmɔʃ]


првенство

forms: prvenstvo (romanization)

ipa: [ˈpr̩vɛnstvɔ]


првородство

forms:
прворо́дство (canonical)
prvoródstvo (romanization)

ipa: [pr̩vɔˈrɔtstvɔ]


првут

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pьrxotь。

forms: prvut (romanization)

ipa: [ˈpr̩vut]


пребарувач

forms: prebaruvač (romanization)

ipa: [prɛˈbaɾuvat͡ʃ]


превид

forms:
previd (romanization)
превиди (plural)

ipa: [ˈprɛvit]


превод

forms:
prevod (romanization)
преводи (plural)

ipa: [ˈprɛvɔt]


taraf

etymology_texts: 源自印地語 तरफ़ (taraf)。

glosses: 印度小地域的劃分，一般是pargana的下級。

forms:
tarafs (plural)
tarf (alternative)
tarruf (alternative)
taruf (alternative)
terf (alternative)
teruf (alternative)


taraf

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 طرف (taraf)，源自阿拉伯語 طَرَف (ṭaraf)。

forms: tarafuri (plural)


taraf

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 طرف (“邊，緣；周圍；地區”)，源自阿拉伯語 طَرَف (ṭaraf)。

forms:
tarafı
taraflar (plural)

ipa: [tɑɾɑf]

parts: ta raf


предава

pos: verb

pos_title: 動詞

forms:
predava (romanization)
предаде (perfective)

ipa: [ˈprɛdava]


предавање

forms: predavanje (romanization)

ipa: [prɛˈdavaɲɛ]


предавство

forms: predavstvo (romanization)

ipa: [ˈprɛdafstvɔ]


предвидлив

glosses: 可預知的，可預見的，能預測的

forms:
predvidliv (romanization)
попредвидлив (comparative)
најпредвидлив (superlative)

ipa: [ˈprɛdvidlif]


предвидува

forms:
predviduva (romanization)
предвиди (perfective)

ipa: [prɛdˈviduva]


предвремен

glosses: 早的，提前的，快於標準時間的

forms:
predvremen (romanization)
попредвремен (comparative)
најпредвремен (superlative)

ipa: [ˈprɛdvrɛmɛn]


предговор

forms: predgovor (romanization)

ipa: [ˈprɛdɡɔvɔr]


предгорје

forms:
predgorje (romanization)
предгорја (plural)

ipa: [ˈprɛdɡɔrjɛ]


предградие

forms: predgradie (romanization)

ipa: [prɛdˈɡradi(j)ɛ]


taraftar

etymology_texts: 源自波斯語 طرفدار (tarafdâr)。

forms:
taraftarı
taraftarlar (plural)


преде

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pręsti。

forms:
prede (romanization)
спреде (perfective)

ipa: [ˈprɛdɛ]


предигра

forms: predigra (romanization)

ipa: [ˈprɛdiɡra]


предисториски

forms: predistoriski (romanization)

ipa: [prɛdisˈtɔɾiski]


предност

forms: prednost (romanization)

ipa: [ˈprɛdnɔst]


предност

forms:
пре̏дно̄ст (canonical)
prȅdnōst (romanization)

ipa: /prêdnoːst/

parts: пред ност


предрасуда

forms:
predrasuda (romanization)
предрасуди (plural)

ipa: [prɛdˈrasuda]


предупредување

forms: predupreduvanje (romanization)

ipa: [prɛduprɛˈduvaɲɛ]


tarak

etymology_texts: 源自tara- + -ak。與哈薩克語 тарақ (taraq)、巴什基爾語 тараҡ (taraq)、吉爾吉斯語 тарак (tarak)、韃靼語 тарак (taraq)、阿塞拜疆語 daraq、土庫曼語 darak、雅庫特語 тараах (taraax)等同源。

forms:
tarağı
taraklar (plural)

parts: ta rak


tarak

forms:
taraka (genitive singular)
taraks (nominative plural)


презиме

forms:
prezime (romanization)
презимиња (plural)

ipa: [ˈprɛzimɛ]


прекинувач

forms: prekinuvač (romanization)

ipa: [prɛˈkinuvat͡ʃ]


преколнува

forms:
prekolnuva (romanization)
преколне (perfective)

ipa: [prɛˈkɔɫnuva]


преку

pos: prep

pos_title: 介詞

text: 我們將通過您的幫助實現目標。

ref: Ќе ја оствариме целта преку твојата помош.

text: 洞太大，蟲子會穿過它們。

ref: Дупките се премногу големи и бубачките ќе поминат преку нив.

text: 老鷹飛越了群山。

ref: Орелот прелета преку планините.

text: 白天，他躲在森林裡。

ref: Преку ден се криеше во шумата.

forms: preku (romanization)

ipa: [ˈprɛku]


премиер

forms:
premier (romanization)
премиерка (feminine)

ipa: [prɛmiˈɛr]


премреже

forms: premreže (romanization)

ipa: [ˈprɛmrɛʒɛ]


пренесувач

forms: prenesuvač (romanization)

ipa: [prɛˈnɛsuvat͡ʃ]


преоден

forms:
preoden (romanization)
попреоден (comparative)
најпреоден (superlative)

ipa: [ˈprɛɔdɛn]


преписка

forms:
prepiska (romanization)
преписки (plural)

ipa: [ˈprɛpiska]


преплетува

forms:
prepletuva (romanization)
преплете (perfective)

ipa: [prɛˈplɛtuva]


препорака

forms: preporaka (romanization)

ipa: [prɛˈpɔɾaka]


прерија

forms: prerija (romanization)

ipa: [ˈprɛɾi(j)a]


пресвртница

forms: presvrtnica (romanization)

ipa: [prɛˈsvr̩tnit͡sa]


пресметува

forms:
presmetuva (romanization)
пресмета (perfective)

ipa: [prɛˈsmɛtuva]


престапна година

forms: prestapna godina (romanization)

ipa: [ˈprɛstapna ˈɡɔdina]


претпазлив

forms:
pretpazliv (romanization)
попретпазлив (comparative)
најпретпазлив (superlative)

ipa: [ˈprɛtpazlif]


претплата

forms: pretplata (romanization)

ipa: [ˈprɛtpɫata]


претпоследен

forms: pretposleden (romanization)

ipa: [prɛtˈpɔslɛdɛn]


taraqqiy

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَرَقٍّ (taraqqin)。

forms: taraqqiylar (plural)


претприемач

forms: pretpriemač (romanization)

ipa: [prɛtˈpri(j)ɛmat͡ʃ]


претпријатие

forms: pretprijatie (romanization)

ipa: [prɛtpriˈjati(j)ɛ]


претседател

forms: pretsedatel (romanization)

ipa: [prɛtˈsɛdatɛɫ]


преувеличува

forms:
preuveličuva (romanization)
преувеличи (perfective)

ipa: [prɛuvɛˈlit͡ʃuva]


префинет

forms:
prefinet (romanization)
попрефинет (comparative)
најпрефинет (superlative)

ipa: [ˈprɛfinɛt]


прељуба

glosses: 通姦，姦情，姦淫，私通，外遇，不論之戀

forms: preljuba (romanization)

ipa: [ˈprɛʎuba]


пржи

forms:
prži (romanization)
испржи (perfective)

ipa: [ˈpr̩ʒi]


приватен

forms:
privaten (romanization)
поприватен (comparative)
најприватен (superlative)

ipa: [ˈprivatɛn]

приватност

roman: privatnost

приватизација

roman: privatizacija

приватизира

roman: privatizira

приватник

roman: privatnik

приватно

roman: privatno

прифатен

roman: prifaten


привремен

forms: privremen (romanization)

ipa: [ˈprivrɛmɛn]


приврзок

forms:
privrzok (romanization)
приврзоци (plural)

ipa: [ˈprivr̩zɔk]


приговара

forms:
prigovara (romanization)
приговори (perfective)

ipa: [priˈɡɔvaɾa]


придавка

forms:
pridavka (romanization)
придавки (plural)

ipa: [ˈpridafka]

придавски

roman: pridavski


приказна

forms: prikazna (romanization)

ipa: [ˈprikazna]


приколка

forms: prikolka (romanization)

ipa: [ˈprikɔɫka]


tarbh

etymology_texts: 源自古愛爾蘭語 tarb，源自原始凱爾特語 *tarwos (“公牛”)（對比威爾士語 tarw、康沃爾語 tarow、布列塔尼語 tarv、高盧語 taruos），源自原始印歐語 *táwros (“公牛”)（對比拉丁語 taurus）。

forms:
tairbh (genitive singular)
tairbh (nominative plural)

ipa: /ˈt̪ˠɑɾˠəvˠ/

ipa: /ˈt̪ˠaɾˠuː/

ipa: /ˈt̪ˠaɾˠu/


tarbh

forms:
tairbh (genitive singular)
tairbh (plural)

ipa: [t̪ʰaɾav]


tarbiya

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَرْبِية (tarbiya)。

forms: tarbiyalar (plural)


tarcza

etymology_texts: 源自中古高地德語 tartsche，源自古法語 targe。

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-tarcza.wav

rhymes: -art͡ʂa

parts: tar cza


tarczyca

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-tarczyca.wav

rhymes: -ɘt͡sa

parts: tar czy ca


примирје

forms: primirje (romanization)

ipa: [ˈprimirjɛ]


принцеза

forms: princeza (romanization)

ipa: [prinˈt͡sɛza]


припаѓа

forms:
pripaǵa (romanization)
припадне (perfective)

ipa: [ˈpripaɟa]


природен

forms:
priroden (romanization)
поприроден (comparative)
најприроден (superlative)

ipa: [ˈpriɾɔdɛn]


приспивна песна

forms: prispivna pesna (romanization)

ipa: [ˈprispivna ˈpɛsna]


пристаниште

forms: pristanište (romanization)

ipa: [prisˈtaniʃtɛ]


пристрасен

forms:
pristrasen (romanization)
попристрасен (comparative)
најпристрасен (superlative)

ipa: [ˈpristrasɛn]


присуствува

forms: prisustvuva (romanization)

ipa: [priˈsustvuva]


притисок

forms: pritisok (romanization)

ipa: [ˈpritisɔk]


притока

glosses: прито́к (pritók) 的屬格單數

forms:
прито́ка (canonical)
pritóka (romanization)

ipa: [prʲɪˈtokə]


пријателка

forms: prijatelka (romanization)

ipa: [priˈjatɛɫka]


пријатен

forms:
prijaten (romanization)
попријатен (comparative)
најпријатен (superlative)

ipa: [ˈpri(j)atɛn]


проблем

forms: problem (romanization)

ipa: [ˈprɔblɛm]

ipa: [prɔˈblɛm]


прогноза

forms: prognoza (romanization)

ipa: [prɔˈɡnɔza]


програмски јазик

glosses: 程序設計語言，計算機語言，編程語言，程式設計語言

forms:
programski jazik (romanization)
програмски јазици (plural)

ipa: [ˈprɔɡramski ˈjazik]


продава

forms:
prodava (romanization)
продаде (perfective)

ipa: [ˈprɔdava]


продавач

etymology_texts: 来自продава (prodava，“卖”) + -ач (-ač)。

forms:
prodavač (romanization)
продавачка (feminine)

ipa: [ˈprɔdavat͡ʃ]

продавачка

roman: prodavačka

sense: saleswoman


продажба

forms: prodažba (romanization)

ipa: [ˈprɔdaʒba]


прозорец

forms:
прозор (alternative)
prozorec (romanization)
прозорци (plural)

ipa: [ˈprɔzɔɾɛt͡s]

пенџер

roman: pendžer


прозрачен

forms:
prozračen (romanization)
попрозрачен (comparative)
најпрозрачен (superlative)

ipa: [ˈprɔzrat͡ʃɛn]


производ

forms: proizvod (romanization)

ipa: [ˈprɔizvɔt]


производител

forms: proizvoditel (romanization)

ipa: [prɔizˈvɔditɛɫ]


проклет

forms:
proklet (romanization)
попроклет (comparative)
најпроклет (superlative)

ipa: [ˈprɔklɛt]


проклетство

forms: prokletstvo (romanization)

ipa: [ˈprɔklɛtstvɔ]


проколнува

forms:
prokolnuva (romanization)
проколне (perfective)

ipa: [prɔˈkɔɫnuva]


пролетер

forms: proleter (romanization)

ipa: [prɔlɛˈtɛr]


пролетерски

forms: proleterski (romanization)

ipa: [prɔlɛˈtɛrski]


променлив

forms:
promenliv (romanization)
попроменлив (comparative)
најпроменлив (superlative)

ipa: [ˈprɔmɛnlif]


прометиум

forms: prometium (romanization)

ipa: [prɔˈmɛti(j)um]


прониклив

forms:
pronikliv (romanization)
попрониклив (comparative)
најпрониклив (superlative)

ipa: [ˈprɔniklif]


проповед

forms: propoved (romanization)

ipa: [ˈprɔpɔvɛt]


проповедница

forms: propovednica (romanization)

ipa: [prɔpɔˈvɛdnit͡sa]


пророштво

forms: proroštvo (romanization)

ipa: [ˈprɔɾɔʃtvɔ]


просветителство

forms:
prosvetitelstvo (romanization)
просветителски (relational adjective)

ipa: [prɔsvɛˈtitɛɫstvɔ]


просечен

forms:
про́сечен (canonical)
prósečen (romanization)
попросечен (comparative)
најпросечен (superlative)

ipa: [ˈprɔsɛt͡ʃɛn]


протактиниум

forms: protaktinium (romanization)

ipa: [prɔtakˈtini(j)um]


протестантизам

forms: protestantizam (romanization)

ipa: [prɔtɛstanˈtizam]


противмерка

forms: protivmerka (romanization)

ipa: [prɔtivˈmɛrka]


противнапад

forms: protivnapad (romanization)

ipa: [prɔtivˈnapat]


противотров

forms: protivotrov (romanization)

ipa: [prɔtivˈɔtrɔf]


противтежа

forms: protivteža (romanization)

ipa: [prɔtifˈtɛʒa]


процесор

glosses: 中央處理器，中央處理單元，中央處理機

forms:
procesor (romanization)
процесори (plural)

ipa: [prɔˈt͡sɛsɔr]

микропроцесор

roman: mikroprocesor

процесира

roman: procesira


прошетка

forms: prošetka (romanization)

ipa: [ˈprɔʃɛtka]


прскалка

glosses: 噴灑裝置，噴灌器，灑水器

forms: prskalka (romanization)

ipa: [ˈpr̩skaɫka]


прст

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pьrstъ。

forms: prst (romanization)

ipa: [pr̩st]


прстен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pьrsty (“戒指”)

forms:
prsten (romanization)
прстени (plural)

ipa: [ˈpr̩stɛn]


прстофат

forms:
prstofat (romanization)
прстофати (plural)


пруга

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *prǫga。

forms: pruga (romanization)

ipa: [ˈpruɡa]


пруга

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *prǫga。

text: Nad zobunom navuku dugi kaftan bez rukavah iz cèrvene jake turske svile sa žutima prugama.

translation: 她们在背心上穿了一件土耳其红丝带和黄色条纹的无袖长袍。

ref: 1858，Ivan Kukuljević Sakcinski，Putovanje po Bosni，42頁：

text: U Moskvi se sastaje šest najznamenitijih željezničkih pruga dalekoga ruskoga carstva.

translation: 在遥远的沙皇俄国，六条最著名的铁路线交汇于莫斯科。

ref: 1898, Ivan Hoić, Slike iz obćega zemljopisa, book 5, part 1, page 152:

text:
Mišice mlade radnih brigada:
kroz njih nek zbori visoka svijest!
Preko planina, preko dolina,
probiće prugu snažna nam pest.

translation:
用工人队伍年轻的肌肉，
唱响我们崇高的意識！
翻过高山，跨过深谷，
我们强力的拳头会锤出一条铁路。

ref: 1969，Slobodan Manojlović，「Polet mladosti」，收錄於 Republiko, slavo naša!：

forms:
пру́га (canonical)
prúga (romanization)

ipa: /prǔːɡa/

parts: пру га


психоделичен

forms: psihodeličen (romanization)

ipa: [psixɔˈdɛlit͡ʃɛn]


психологија

forms: psihologija (romanization)

ipa: [psixɔˈɫɔɡi(j)a]


психотерапија

glosses: 心理療法，心理治療，精神療法，精神治療

forms: psihoterapija (romanization)

ipa: [psixɔtɛˈrapi(j)a]


пубертет

forms: pubertet (romanization)

ipa: [pubɛrˈtɛt]


пука

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pǫkati (“爆裂”)。

forms:
puka (romanization)
пукне (perfective)
испука (perfective)
распука (perfective)

ipa: [ˈpuka]

rhymes: -uka


пука

glosses: пук (puk) 的屬格單數

forms:
пу́ка (canonical)
púka (romanization)

ipa: [ˈpukə]


пупунец

forms:
pupunec (romanization)
пупунци (plural)

ipa: [ˈpupunɛt͡s]


пустина

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pustyni。

forms: pustina (romanization)

ipa: [ˈpustina]


пушач

forms: pušač (romanization)

ipa: [ˈpuʃat͡ʃ]

ipa: [puˈʃat͡ʃ]


пуши

forms:
puši (romanization)
испуши (perfective)

ipa: [ˈpuʃi]


пцуе

forms:
pcue (romanization)
опцуе (perfective)

ipa: [ˈpt͡suɛ]


пчелар

forms:
пчела́р (canonical)
pčelár (romanization)
пчела́рка (feminine)


пчелар

etymology_texts: 來自пчела (pčela，“蜂”) + -ар (-ar)。

forms:
pčelar (romanization)
пчелари (plural)
пчеларка (feminine)
пчеларски (relational adjective)

ipa: [ˈpt͡ʃɛɫar]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-пчелар.wav


пчелар

etymology_texts: пчела + -ар。

forms:
пчѐла̄р (canonical)
pčèlār (romanization)

ipa: /pt͡ʃělaːr/

parts: пче лар


пчеларство

forms:
pčelarstvo (romanization)
пчеларски (relational adjective)

ipa: [ˈpt͡ʃɛɫarstvɔ]


пчеларство

forms:
пчела́рство (canonical)
pčelárstvo (romanization)


пченица

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pьšenica。

forms: pčenica (romanization)

ipa: [ˈpt͡ʃɛnit͡sa]


работи

forms:
raboti (romanization)
одработи (perfective)
сработи (perfective)

ipa: [ˈrabɔti]


работилница

forms: rabotilnica (romanization)

ipa: [rabɔˈtiɫnit͡sa]


работозависник

etymology_texts: работа (rabota) + -о- (-o-) + зависник (zavisnik)

forms: rabotozavisnik (romanization)

ipa: [rabɔtɔˈzavisnik]


рагби

forms: ragbi (romanization)

ipa: [ˈraɡbi]

рагбист

roman: ragbist

рагбистка

roman: ragbistka


радерфордиум

forms: raderfordium (romanization)

ipa: [radɛrˈfɔrdi(j)um]


ражен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *oržьnь。

forms:
ražen (romanization)
ражни (plural)
раженче (diminutive)

ipa: [ˈraʒɛn]


разбира

etymology_texts: 同源词包括保加利亞語 разбирам (razbiram)和俄語 разбирать (razbiratʹ)

forms:
razbira (romanization)
разбере (perfective)

ipa: [ˈrazbiɾa]


разгледница

forms: razglednica (romanization)

ipa: [razˈɡlɛdnit͡sa]


разговорлив

forms:
razgovorliv (romanization)
поразговорлив (comparative)
најразговорлив (superlative)

ipa: [razˈɡɔvɔrlif]


различност

forms: različnost (romanization)

ipa: [ˈrazlit͡ʃnɔst]


размена

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *orzměna。

forms: razmena (romanization)

ipa: [ˈrazmɛna]


разочарување

forms: razočaruvanje (romanization)

ipa: [razɔt͡ʃaˈruvaɲɛ]


рака

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *rǫka，来自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

forms:
raka (romanization)
раце (plural)
раче (diminutive)
раченце (diminutive)
рачуле (diminutive)

ipa: [ˈraka]

ракува

roman: rakuva

рачен

roman: račen

рачиште

roman: račište

рачно

roman: račno

врачи

roman: vrači

врачува

roman: vračuva

голорак

roman: golorak

дворак

roman: dvorak

деснорак

roman: desnorak

долгорак

roman: dolgorak

еднорак

roman: ednorak

краткорак

roman: kratkorak

леворак

roman: levorak

многурак

roman: mnogurak

ракав

roman: rakav

ракавица

roman: rakavica

ракатен

roman: rakaten

ракатка

roman: rakatka

раководи

roman: rakovodi

раководител

roman: rakovoditel

раководство

roman: rakovodstvo

ракоделен

roman: rakodelen

ракоделец

roman: rakodelec

ракоделски

roman: rakodelski

ракоделство

roman: rakodelstvo

ракознак

roman: rakoznak

ракомет

roman: rakomet

ракометар

roman: rakometar

ракометен

roman: rakometen

ракопис

roman: rakopis

ракописен

roman: rakopisen

ракоплеска

roman: rakopleska

ракоплескање

roman: rakopleskanje

ракоположи

roman: rakopoloži

ракотворба

roman: rakotvorba

ракотворец

roman: rakotvorec

ракотвори

roman: rakotvori

рачка

roman: račka

своерачен

roman: svoeračen

своерачно

roman: svoeračno


ракавица

forms: rakavica (romanization)

ipa: [raˈkavit͡sa]


раководител

forms: rakovoditel (romanization)

ipa: [rakɔˈvɔditɛɫ]


ракомет

forms: rakomet (romanization)

ipa: [ˈrakɔmɛt]

ракометарка

roman: rakometarka


рамен

forms:
ramen (romanization)
порамен (comparative)
најрамен (superlative)

ipa: [ˈramɛn]

рамнодушност

roman: ramnodušnost

рамност

roman: ramnost


рамнокрак

forms: ramnokrak (romanization)

ipa: [ˈramnɔkrak]


рамноправност

forms: ramnopravnost (romanization)

ipa: [ramˈnɔpravnɔst]

ipa: [ramnɔˈpravnɔst]


рамнотежа

forms: ramnoteža (romanization)

ipa: [ramˈnɔtɛʒa]

ipa: [ramnɔˈtɛʒa]


ран

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *ranъ。

forms:
ran (romanization)
поран (comparative)
најран (superlative)

ipa: [ran]


ранобудник

forms: ranobudnik (romanization)

ipa: [raˈnɔbudnik]

ipa: [ranɔˈbudnik]


распетие

forms: raspetie (romanization)

ipa: [rasˈpɛti(j)ɛ]


распоред

forms: raspored (romanization)

ipa: [ˈraspɔɾɛt]


распродажба

forms: rasprodažba (romanization)

ipa: [rasˈprɔdaʒba]


расте

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *orsti。

forms:
raste (romanization)
израсне (perfective)
нарасне (perfective)
порасне (perfective)

ipa: [ˈrastɛ]


рационален

forms:
racionalen (romanization)
порационален (comparative)
најрационален (superlative)

ipa: [rat͡si(j)ɔˈnalɛn]


𑂏𑂆𑂪

pos_title: 动词

etymology_texts: 对比印地語 जाना (jānā)（陽性過去分詞गया (gayā)）。

forms: gaīl (romanization)


番豆

zh_pron: fân-theu

zh_pron: fan¹ têu⁴

zh_pron: fan^ˊ teu

zh_pron: fan¹ teu⁴

ipa: /fan²⁴⁻¹¹ tʰeu̯⁵⁵/

ipa: /fan⁴⁴⁻³⁵ tʰeu⁵³/


tardare

etymology_texts: 源自拉丁語 tardāre，tardō (“延遲”)的現在主動不定式。

glosses: (人) 延遲，延誤 [助動詞 avere]

glosses: (期待已久的事物) 似乎會晚 [助動詞 essere]

forms:
tardàre (canonical)
tàrdo (first-person singular present)
tardài (first-person singular past historic)
tardàto (past participle)
avére
èssere

rhymes: -are

ritardare

sense: 推遲

parts: tar dà re


tardare

glosses: tardō 的現在時主動態不定式

glosses: tardō 的第二人稱單數現在時被動態命令式

glosses: tardō 的第二人稱單數現在時被動態直陳式

forms: tardāre (canonical)


tardare

glosses: tardar 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


bits and bobs

glosses: 隨意分類的東西；零碎物件。

odds and ends

sense: 小型雜物

dribs and drabs

sense: 小型物件


垃圾物仔

zh_pron: lah-sap-bu̍t-á

zh_pron: lahsapbud'ar

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁵³ sap̚³²⁻⁵ but̚¹²¹⁻²¹ a⁵³/


odds and ends

text: The garage was filled with a random assortment of odds and ends.

translation: 車庫裡堆滿了零碎雜物。

audio: En-au-odds and ends.ogg


垃圾鬼

zh_pron: lah-sap-kúi

zh_pron: lah-sap-kuí

zh_pron: lahsapkuie

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁵³ sap̚³²⁻⁴ ku̯i⁵³/

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁴¹ sap̚³²⁻⁴ ku̯i⁴¹/

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁵³ sap̚³²⁻⁵ ku̯i⁵³/


垃圾鬼

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁵³ sap̚³²⁻⁴ ku̯i⁵³/

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁴¹ sap̚³²⁻⁴ ku̯i⁴¹/

ipa: /la(ʔ)³²⁻⁵³ sap̚³²⁻⁵ ku̯i⁵³/


tardiu

etymology_texts: 源自通俗拉丁語 *tardīvus，源自拉丁語 tardus。對比法語 tardif、意大利語 tardivo、羅馬尼亞語 târziu、葡萄牙語 tardio。

forms:
tardiva (feminine plural)
tardius (masculine plural)
tardivas (feminine plural)

ipa: /tarˈðiw/


targ

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *tъrgъ。

ipa: /ˈtark/

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-targ.wav

rhymes: -ark


targowisko

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-targowisko.wav

rhymes: -iskɔ

parts: tar go wis ko


δώτωρ

etymology_texts: 繼承自原始印歐語 *déh₃tōr (“給予者、贈與者”)，源自*deh₃- (“給予”)（另見δίδωμι (dídōmi，“我給予”)）。和梵語 दातृ (dā́tṛ) 、拉丁語 dator同源。

forms:
δωτήρ (alternative)
δῶτωρ (alternative)
dṓtōr (romanization)
δώτορος (genitive)


δωτήρ

etymology_texts: δίδωμι (dídōmi) + -τήρ (-tḗr)。

forms:
δώτωρ (alternative)
δῶτωρ (alternative)
dōtḗr (romanization)
δοτῆρος (genitive)


tarhun

etymology_texts: 繼承自鄂圖曼土耳其語 طرخون (tarhun)。源自阿拉伯語 طَرْخُون (ṭarḵūn)。

forms:
tarhunu
tarhunlar (plural)


Ἀπολλόδωρος

pos: name

pos_title: 專有名詞

etymology_texts: 源自Ἀπόλλων (Apóllōn，“阿波羅神”) + δῶρον (dôron，“禮物”)。

forms:
Apollódōros (romanization)
Ἀπολλοδώρου (genitive)

ⲁⲡⲟⲗⲗⲟⲇⲱⲣⲟⲥ

roman: apollodōros


Ἀβιληνή

glosses: 亞比利尼、阿比林（敘利亞的一個地區）

text: 路加福音 3:1：

text: Ἐν ἔτει δὲ πεντεκαιδεκάτῳ τῆς ἡγεμονίας Τιβερίου Καίσαρος, ἡγεμονεύοντος Ποντίου Πιλάτου τῆς Ἰουδαίας, καὶ τετραρχοῦντος τῆς Γαλιλαίας Ἡρῴδου, Φιλίππου δὲ τοῦ ἀδελφοῦ αὐτοῦ τετραρχοῦντος τῆς Ἰτουραίας καὶ Τραχωνίτιδος χώρας, καὶ Λυσανίου τῆς Ἀβιληνῆς τετραρχοῦντος, […]

translation: 凱撒提庇留在位第十五年，本丟•彼拉多作猶太巡撫，希律作加利利分封的王，他兄弟腓力作以土利亞和特拉可尼地方分封的王，呂撒聶作亞比利尼分封的王， […]

roman: En étei dè pentekaidekátōi tês hēgemonías Tiberíou Kaísaros, hēgemoneúontos Pontíou Pilátou tês Ioudaías, kaì tetrarkhoûntos tês Galilaías Hērṓidou, Philíppou dè toû adelphoû autoû tetrarkhoûntos tês Itouraías kaì Trakhōnítidos khṓras, kaì Lusaníou tês Abilēnês tetrarkhoûntos, […]

forms:
Abilēnḗ (romanization)
Ἀβιληνῆς (genitive)


Ἄννα

etymology_texts: 派生自希伯來語 חַנָּה (Ḥannâ)。

glosses: 漢娜 （聖經人物，撒母耳的母親）

glosses: 女性人名，源自希伯來語，等價於英語Anna或Hannah

forms:
Ánna (romanization)
Ἄννᾱς (genitive)


脷尖

zh_pron: lei⁶ zim¹

zh_pron: leih jīm

zh_pron: lei⁶ dzim¹

zh_pron: léi⁶ jim¹

ipa: /lei̯²² t͡siːm⁵⁵/


tarife

glosses: tarifer 的第一人稱單數現在時直陳式

glosses: tarifer 的第三人稱單數現在時直陳式

glosses: tarifer 的第一人稱單數現在時虛擬式

glosses: tarifer 的第三人稱單數現在時虛擬式

glosses: tarifer 的第二人稱單數命令式

homophone: tarifent

roman: tarifes


tarife

glosses:
tarifar 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
tarifar 的屈折：
第三人稱單數命令式


tarife

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 تعرفه (ta'rife)，源自阿拉伯語 تَعْرِيف (taʕrīf)。對應的直接借詞是tarif。

forms:
tarifeyi
tarifeler (plural)

tarif

sense: 配方


tarif

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَعْرِيف (taʕrīf)。

forms:
tarifi (definite accusative)
tariflər (plural)


tarif

etymology_texts: 源自中古法語，源自意大利語 tariffa或西班牙語 tarifa，源自鄂圖曼土耳其語 تعرفه (ta'rife)，源自波斯語 تعرفه (ta'refe)，源自阿拉伯語 تَعْرِفَة (taʕrifa)。

forms: tarifs (plural)

audio: Fr-le tarif.ogg


tarif

etymology_texts: 源自荷蘭語 tarief，源自法語 tarif，源自中古法語，源自意大利語 tariffa或西班牙語 tarifa，源自鄂圖曼土耳其語 تعرفه (ta'rife)，源自波斯語 تعرفه (ta'refe)，源自阿拉伯語 تَعْرِفَة (taʕrifa)。

forms: tarip (alternative)

ipa: [ˈtarɪf]

parts: ta rif


tarif

forms:
tarife (plural)
tarifuri (plural)

ipa: /taˈrif/


tarif

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَعْرِيف (taʕrīf)。

forms:
tarifi
tarifler (plural)


atniġñaq

text: Arii! Atniġñaq timimni piitḷaiqsuq.

translation: 噢！我身上的疼痛似乎無法消失。


رأس مال

etymology_texts: 源自رَأْسْ (raʔs，“頭”) + مَال (māl，“錢”)，仿譯自拉丁語 capitāle，源自caput (“頭”)。

text: فَإِن لَمْ تَفْعَلُوا فَأْذَنُوا بِحَرْبٍ مِنَ ٱللّٰهِ وَرَسُولِهِ وَإِنْ تُبْتُمْ فَلَكُمْ رُءُوسُ أَمْوَالِكُمْ لَا تَظْلِمُونَ وَلَا تُظْلَمُونَ

translation: 如果你們不遵從，那麼，你們當知道真主和使者將對你們宣戰。如果你們悔罪，那麼，你們得收回你們的資本，你們不致虧枉别人，你們也不致受虧枉。

roman: faʔin lam tafʕalū faʔḏanū biḥarbin mina llāhi warasūlihi waʔin tubtum falakum ruʔūsu ʔamwālikum lā taẓlimūna walā tuẓlamūna

ref: 公元 609年–632年，《古蘭經》，「2:279」：

forms:
رَأْسْمَال (alternative)
رَسْمَال (alternative)
رِسْمَال (alternative)
رَأْس مَال (canonical)
raʔs māl (romanization)
رُؤُوس أَمْوَال (plural)

ipa: /raʔs maːl/

audio: Ar-رأس مال.ogg

رَسْمَلَ

roman: rasmala

sense: 供給資本

رَسْمَلَة

sense: 資本化

رَأْسْمَالِيَّة

roman: raʔsmāliyya

sense: 資本主義

رَأْسْمَالِي

roman: raʔsmālī

رَأْسْمَالِيَّة

sense: 資本家


ⲁⲡⲟⲗⲗⲟⲇⲱⲣⲟⲥ

etymology_texts: 派生自古希臘語 Ἀπολλόδωρος (Apollódōros，“阿波羅的禮物”)。

forms:
ⲁⲡⲟⲗⲗⲟⲧⲱⲣⲉ (alternative)
apollodōros (romanization)


अधिनियम

etymology_texts: अधि- (adhi-，“在…之上”) + नियम (niyam，“法律”)。

forms: adhiniyam (romanization)


喙舌尾

forms: 嘴舌尾 (alternative)

zh_pron: ché̤ṳ-siĕk-muōi

zh_pron: cui⁴ si⁷ buei³

zh_pron: cui⁴ si⁷ boi³

ipa: /t͡sʰy²¹³⁻⁵³ ⁽ˢ⁻⁾lieʔ⁵⁻³³ mui³³/

zh_pron: cui⁴ li⁵ uei³

zh_pron: chu̍i-si̍h-bôi

ipa: /t͡sʰui⁴² ^((ɬ-))li¹³⁻¹¹ ⁽ᵖ⁻⁾uei⁴⁵³/

zh_pron: cui¹ li⁵ uei³

ipa: /t͡sʰui⁴²⁻⁵⁵ ^((ɬ-))li¹³⁻¹¹ ⁽ᵖ⁻⁾uei⁴⁵³/

zh_pron: cui¹ li⁵ buei³

ipa: /t͡sʰui⁴²⁻⁵⁵ ^((ɬ-))li²⁴⁻²¹ puei³³²/

zh_pron: cui¹ li⁵ boi³

ipa: /t͡sʰui⁴²⁻⁵⁵ ⁽ᶿ⁻⁾li²⁴⁻²¹ poi³³²/


舌尾

zh_pron: chi̍h-bé

zh_pron: chi̍h-bér

zh_pron: chi̍h-bóe

zh_pron: tsi̍h-bé

zh_pron: ciqbea

ipa: /t͡si(ʔ)⁴⁻²¹ be⁵³/

zh_pron: tsi̍h-bér

ipa: /t͡si(ʔ)²⁴⁻² bə⁵⁵⁴/

zh_pron: tsi̍h-bué

zh_pron: ciqboea

ipa: /t͡si(ʔ)¹²¹⁻²¹ bu̯e⁵³/


seva

pos: pron

pos_title: 代詞

etymology_texts: 源自拉丁語 sua，suus的陰性形。

forms: seua (alternative)


seva

etymology_texts: 源自拉丁語 sua，suus的陰性形。

forms:
seua (alternative)
seves (plural)


seva

glosses: sev 的定指複數 （2012年以後非標準）

forms: seva


tarikat

etymology_texts: 源自阿拉伯語 طَرِيقَة (ṭarīqa)。

forms:
tarikatı
tarikatlar (plural)


tarixçi

forms:
tarixçini (definite accusative)
tarixçilər (plural)

ipa: [tɑˑriχˈt͡ʃi]

ipa: [tɑˑriχˈt͡si]

parts: ta rix çi


tarix

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَارِيخ (tārīḵ)。

text: incəsənət tarixi

translation: 藝術史

text: Roma imperiyasının tarixi

translation: 羅馬帝國史

forms:
tarixi (definite accusative)
tarixlər (plural)

ipa: [tɑˑˈriχ]

tarixi

sense: 歷史的

tarixçi

sense: 歷史學家

tarixən

sense: 歷史上

parts: ta rix


tarix

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَارِيخ (tārīḵ)。

forms: tarixlar (plural)


tarjima

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَرْجَمَة (tarjama)。

text: tarjima qilmoq

translation: 翻譯（動詞）

forms: tarjimalar (plural)


tarjous

text: Sohva on tarjouksessa.

translation: 這張沙發正待售。


tarkib

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَرْكِيب (tarkīb)。

forms: tarkiblar (plural)


tarkastaa

etymology_texts: tarka- + -staa。由芬蘭的政治家、歷史學家Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen造出。

notes: tarkastaa 和 tarkistaa 都表示“檢查”，但有細微差別：tarkastaa 指檢查以發現缺陷，tarkistaa 則是在檢查的同時修正缺陷。


tarla

etymology_texts: 與土耳其語 tarla同源。

glosses: 耕過的田，面積比əkin大

forms:
tarlanı (definite accusative)
tarlalar (plural)

əkin

sense: 耕過的田，面積比əkin大

zəmi

sense: 耕過的田，面積比əkin大


tarla

glosses:
tarlare 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
tarlare 的屈折：
第二人稱單數命令式


tarla

etymology_texts: 源自土耳其語 tarla。

forms: tarlale (plural)


倒垃圾

forms: 倒⫽垃圾 (canonical)

zh_pron: dào lājī

zh_pron: dào lèsè

zh_pron: ㄉㄠˋ ㄌㄚ ㄐㄧ

zh_pron: ㄉㄠˋ ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ

zh_pron: dou² laap⁶ saap³

zh_pron: tó lep-sep

zh_pron: do^ˊ leb seb

zh_pron: dao¹ la¹ sa²

zh_pron: dao¹ la¹ ji¹

zh_pron: dào laji

zh_pron: tao⁴ la¹-chi¹

zh_pron: dàu lā-jī

zh_pron: daw lhaji

zh_pron: дао лацзи

roman: dao laczi

ipa: /tɑʊ̯⁵¹ lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵/

zh_pron: tao⁴ lê⁴-sê⁴

zh_pron: dàu lè-sè

zh_pron: daw lehseh

zh_pron: дао лэсэ

roman: dao lɛsɛ

ipa: /tɑʊ̯⁵¹⁻⁵³ lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹/

zh_pron: dóu laahp saap

zh_pron: dou² laap⁹ saap⁸

zh_pron: dou² lab⁶ sab³

ipa: /tou̯³⁵ laːp̚² saːp̚³/

zh_pron: do^ˋ leb^ˋ seb^ˋ

zh_pron: do³ leb⁵ seb⁵

ipa: /to³¹ lep̚² sep̚²/

ipa: /to²⁴⁻³³ lep⁵⁻² sep⁵/

ipa: /tɔ³³ la³³ sa²⁴/

ipa: /tɔ³³ la³³ t͡ɕi³³/


とる

text: 人の手を取る

translation: 牽著某人的手

roman: hito no te o toru

ruby: 人 ひと

ruby: 手 て

ruby: 取 と

text: 花束を手に取る

translation: 拿起一束鮮花

roman: hanataba o te ni toru

ruby: 花束 はなたば

text: 意味を取る

translation: 領會其含意

roman: imi o toru

ruby: 意味 いみ

text: バランスを取る

translation: 達到平衡

roman: baransu o toru

text: バランスが取れない

translation: 不能維持平衡

roman: baransu ga torenai

text: 曲の拍子が取れない

translation: 抓不住歌曲的時間點

roman: kyoku no hyōshi ga torenai

ruby: 曲 きょく

ruby: 拍子 ひょうし

text: いい成績をとる

translation: 獲得好成績

roman: ii seiseki o toru

ruby: 成績 せいせき

text: 歯の黄ばみを取る

translation: 去除牙齒上的黃垢

roman: ha no kibami o toru

ruby: 歯 は

ruby: 黄 き

text: メモをとる

translation: 做筆記

roman: memo o toru

glosses: 撮る，録る： 拍攝、紀錄

text: 火のあかりを写真に撮ったりしていました。

translation: 他們正在為火焰的光拍照。

roman: Hi no akari o shashin ni tottari shiteimashita.

ruby: 火 ひ

ruby: 写真 しゃしん

ruby: 撮 と

text: 虫を撮る

translation: 給蟲子拍照

roman: mushi o toru

ruby: 虫 むし

glosses: 捕る，獲る，取る： 捕捉

text: 虫を取る

translation: 抓蟲子

glosses: 執る： 做（工作）、執行（責任）、找（麻煩）

glosses: 採る，取る： 採取（措施，選擇等）、選擇

glosses: 採る，取る： 採摘（植物），收穫

forms:
取る (alternative kanji)
撮る (alternative kanji)
録る (alternative kanji)
捕る (alternative kanji)
獲る (alternative kanji)
盗る (alternative kanji)
執る (alternative kanji)
摂る (alternative kanji)
採る (alternative kanji)
toru (romanization)
とり (continuative)
とった (past)
とら (imperfective)
とり (continuative)
とれ (hypothetical)
とれ (imperative)
とられる
とらせる (causative)
とらす (causative)
とれる
とろう
とらない
とらず
とります (formal)
とった
とって
とれば
とら (stem)
とり (stem)
とれ (stem)
とれ (stem)
とらず
とれど
とれば
とらば
とりき
とりけり
とりつ
とりぬ
とれり
とりたり
とらむ

other: とる

roman: [tóꜜrù]

ipa: [to̞ɾɯ̟]

乗っ取る

roman: nottoru

sense: 攻佔、奪取

ruby: 乗 の

娶る

roman: metoru

sense: 嫁娶

ruby: 娶 めと

年を取る

roman: toshi o toru

sense: 變老

ruby: 年 とし

取り返す

roman: torikaesu

ruby: 返 かえ

取り戻す

roman: torimodosu

ruby: 戻 もど

取りあえず

roman: toriaezu

手に取る

roman: te ni toru

sense: 拿起來


錄る

glosses: 録る的舊字體形式：拍攝、記錄

forms:
錄る (canonical)
toru (romanization)


手に取る

forms:
手に取る (canonical)
te ni toru (romanization)
手に取り (continuative)
手に取った (past)


攝る

forms:
攝る (canonical)
toru (romanization)


ためとり

glosses: 錄製（影片／視頻）或拍攝（照片）以備後用

forms:
溜め撮り (alternative kanji)
溜め録り (alternative kanji)
貯め撮り (alternative kanji)
貯め録り (alternative kanji)
とりため (alternative)
とりだめ (alternative)
tametori (romanization)

ipa: [ta̠me̞to̞ɾʲi]


自分撮り

etymology_texts: 自分 (じぶん, jibun，“自己”) + 撮る (とる, toru，“拍照”)。toru 因連濁變為 doru。

forms:
自分撮り (canonical)
jibundori (romanization)

自撮り

roman: jidori

sense: 自拍

ruby: 自撮 じど

セルフィー

roman: serufī


自分撮り

text: 自分撮りした写真

translation: 我給自己拍的照片

roman: jibundori shita shashin

ruby: 自 じ

ruby: 分 ぶん

ruby: 撮 ど

ruby: 写 しゃ

ruby: 真 しん

forms:
自分撮りする (canonical)
jibundori suru (romanization)
自分撮りし (continuative)
自分撮りした (past)


ゴキブリ

etymology_texts:
來自御器噛り (gokikaburi)，為御器 (goki，“碗碟”) + 齧り (kaburi，古典動詞齧る (kaburu)“咬”的連用形 (ren'yōkei))的組詞。原形一直留存至明治時期，現在還保存於一些方言。
“索尼遊戲的狂熱粉絲”之義來自“GK”，為索尼等公司使用的代理服務器“Gate Keeper”之首字母縮略。這些粉絲被稱為“GK-buri”（GK式），後音變作“gokiburi”

forms:
蜚蠊 (alternative kanji)
ごきぶり (canonical)
gokiburi (romanization)
匹

other: ゴキブリ

roman: [gòkíbúrí]

ipa: [ɡo̞kʲibɯ̟ɾʲi]

油虫

roman: jī

sense: 蟑螂

notes: 與許多生物體的名字一樣，這個詞通常用片假名拼寫，尤其是在生物學環境中，寫作ゴキブリ。


рационализира

forms: racionalizira (romanization)

ipa: [rat͡si(j)ɔnaliˈziɾa]


рачен

forms: račen (romanization)

ipa: [ˈrat͡ʃɛn]

рака

roman: raka

рачно

roman: račno


рачен часовник

forms: račen časovnik (romanization)

ipa: [ˈrat͡ʃɛn ˈt͡ʃasɔvnik]


реакција

forms:
reakcija (romanization)
реактивен (relational adjective)

ipa: [rɛˈakt͡si(j)a]


реакција

forms:
реа̀кција (canonical)
reàkcija (romanization)

ipa: /reǎkt͡sija/

rhymes: -ija

parts: ре ак ци ја


регистрација

forms: registracija (romanization)

ipa: [rɛɡisˈtrat͡si(j)a]


ред

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *rędъ。

forms: red (romanization)

ipa: [rɛt]


редок

glosses: 稀少的，稀疏的，稀有的，罕見的

forms:
redok (romanization)
поредок (comparative)
најредок (superlative)

ipa: [ˈrɛdɔk]


резервна гума

forms: rezervna guma (romanization)

ipa: [ˈrɛzɛrvna ˈɡuma]

пневматик

roman: pnevmatik

резерва

roman: rezerva


резервоар

forms: rezervoar (romanization)

ipa: [rɛzɛrvɔˈar]


резултат

forms:
резулта́т (canonical)
rezultát (romanization)

ipa: [rɛzuɫˈtat]

исход

roman: ishod


рекламира

forms: reklamira (romanization)

ipa: [rɛkɫaˈmiɾa]


ренде

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 رنده (rende)，来自波斯語 رنده (randa)。

forms: rende (romanization)

ipa: [ˈrɛndɛ]


републиканец

forms:
republikanec (romanization)
републиканка (feminine)
републикански (relational adjective)

ipa: [rɛpubliˈkanɛt͡s]


ретко

pos: adv

pos_title: 副詞

forms:
retko (romanization)
поретко (comparative)
најретко (superlative)

ipa: [ˈrɛtkɔ]


ретровизор

forms: retrovizor (romanization)

ipa: [rɛtrɔˈvizɔr]


рециклира

forms: reciklira (romanization)

ipa: [rɛt͡sikˈliɾa]


реченица

forms:
rečenica (romanization)
реченичен (relational adjective)

ipa: [rɛˈt͡ʃɛnit͡sa]


реченица

forms:
речѐница (canonical)
rečènica (romanization)


рибарче

etymology_texts: рибар (ribar，“漁夫”) + -че (-če)。

glosses: риба́р (ribár，“漁夫”) 的指小詞

glosses: 翠鳥 （翠鳥亞目（Alcedines））

forms:
риба́рче (canonical)
ribárče (romanization)
риба́рчев (relational adjective)

ipa: [riˈbart͡ʃɛ]

rhymes: -art͡ʃɛ

земеро́дно риба́рче

roman: zemeródno ribárče

sense: 普通翠鳥，翠鳥亞科（Alcedininae）

во́дно земеро́дно риба́рче

roman: vódno zemeródno ribárče

sense: water kingfisher，魚狗亞科（Cerylinae）

черногъ́рбо риба́рче

roman: černogǎ́rbo ribárče

sense: 冠鱼狗，大魚狗屬（Megaceryle）

пъ́стро земеро́дно риба́рче

roman: pǎ́stro zemeródno ribárče

sense: 斑鱼狗，魚狗屬（Ceryle）

зеле́но земеро́дно риба́рче

roman: zeléno zemeródno ribárče

sense: green kingfisher，綠魚狗屬（Chloroceryle）

го́рско земеро́дно риба́рче

roman: górsko zemeródno ribárče

sense: 翡翠亞科（Halcyoninae）

и́вичесто земеро́дно риба́рче

roman: ívičesto zemeródno ribárče

sense: banded kingfisher，屬（Lacedo）

кукоклю́но земеро́дно риба́рче

roman: kukokljúno zemeródno ribárče

sense: hook-billed kingfisher，屬（Melidora）

лопатоклю́но земеро́дно риба́рче

roman: lopatokljúno zemeródno ribárče

sense: shovel-billed kingfisher，屬（Clytoceyx）

лилавобу́зо земеро́дно риба́рче

roman: lilavobúzo zemeródno ribárče

sense: lilac kingfisher，屬（Cittura）

риба́рка

roman: ribárka

sense: 燕鷗


рибарче

glosses: рибар (ribar) 的指小詞

forms: ribarče (romanization)

ipa: [ˈribart͡ʃɛ]


рибизла

etymology_texts: 来自奧地利德語 Ribisel。

forms: ribizla (romanization)

ipa: [ˈribizɫa]


ритам

forms: ritam (romanization)

ipa: [ˈritam]

ритамски

roman: ritamski

ритмика

roman: ritmika

ритмичен

roman: ritmičen

ритмички

roman: ritmički

ритмично

roman: ritmično

ритмичност

roman: ritmičnost

пулс

roman: puls

такт

roman: takt


роденден

forms:
rodenden (romanization)
родендени (plural)

ipa: [ˈrɔdɛndɛn]


романски

forms: romanski (romanization)

ipa: [ˈrɔmanski]


рубидиум

forms: rubidium (romanization)

ipa: [ruˈbidi(j)um]


рубља

forms:
rublja (romanization)
рубљи (plural)

ipa: [ˈrubʎa]


рудар

etymology_texts: 来自руда (ruda，“礦”) + -ар (-ar)。

forms:
rudar (romanization)
рудари (plural)

ipa: [ˈrudar]

рударски

roman: rudarski

рударство

roman: rudarstvo


руски рулет

forms: ruski rulet (romanization)

ipa: [ˈruski ruˈlɛt]


рутениум

forms: rutenium (romanization)

ipa: [ruˈtɛni(j)um]


руча

forms:
ruča (romanization)
изруча (perfective)
се наруча (perfective)

ipa: [ˈrut͡ʃa]

ручек

roman: ruček


сабота

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sǫbota。

forms: sabota (romanization)

ipa: [ˈsabɔta]


сабја

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sabľa。

forms:
sabja (romanization)
сабји (plural)

ipa: [ˈsabja]

сабјарка

roman: sabjarka

анџар

roman: andžar

јатаган

roman: jatagan

меч

roman: meč


саем

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъjьmъ。对比塞爾維亞-克羅地亞語 сајам、波蘭語 Sejm。

forms:
saem (romanization)
саеми (plural)

ipa: [ˈsaɛm]

сајмиште

roman: sajmište

панаѓур

roman: panaǵur


сака

glosses: 要，想，想要，願意，需要

forms:
saka (romanization)
посака (perfective)

ipa: [ˈsaka]


саксија

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 ساقسی (saksı)。

forms: saksija (romanization)

ipa: [ˈsaksi(j)a]


салама

etymology_texts: 来自意大利語 salame。

forms: salama (romanization)

ipa: [saˈɫama]


垃圾佬

zh_pron: laap⁶ saap³ lou²

zh_pron: laahp saap lóu

zh_pron: laap⁹ saap⁸ lou²

zh_pron: lab⁶ sab³ lou²

ipa: /laːp̚² saːp̚³ lou̯³⁵/

垃圾工

roman: lājīgōng


салата

forms: salata (romanization)

ipa: [ˈsaɫata]

ipa: [saˈɫata]


самариум

forms: samarium (romanization)

ipa: [saˈmaɾi(j)um]


самогласка

forms: samoglaska (romanization)

ipa: [saˈmɔɡɫaska]

согласка

roman: soglaska

parts: са мо глас ка


垃圾分類

glosses: 將垃圾進行分類，以便回收。

forms: 垃圾分类 (Simplified-Chinese)

zh_pron: lājī fēnlèi

zh_pron: lèsè fēnlèi

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄈㄣ ㄌㄟˋ

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄈㄣ ㄌㄟˋ

zh_pron: laap⁶ saap³ fan¹ leoi⁶

zh_pron: la¹ kib⁴ hung¹ lui⁷

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄈㄣ ㄌㄟˋ

zh_pron: laji fenlèi

zh_pron: la¹-chi¹ fên¹-lei⁴

zh_pron: lā-jī fēn-lèi

zh_pron: lhaji fenley

zh_pron: лацзи фэньлэй

roman: laczi fɛnʹlɛj

ipa: /lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵ fən⁵⁵ leɪ̯⁵¹/

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄈㄣ ㄌㄟˋ

zh_pron: lèsè fenlèi

zh_pron: lê⁴-sê⁴ fên¹-lei⁴

zh_pron: lè-sè fēn-lèi

zh_pron: lehseh fenley

zh_pron: лэсэ фэньлэй

roman: lɛsɛ fɛnʹlɛj

ipa: /lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹ fən⁵⁵ leɪ̯⁵¹/

zh_pron: laahp saap fān leuih

zh_pron: laap⁹ saap⁸ fan¹ loey⁶

zh_pron: lab⁶ sab³ fen¹ lêu⁶

ipa: /laːp̚² saːp̚³ fɐn⁵⁵ lɵy̯²²/

zh_pron: la khip hung lūi

ipa: /la³³⁻²³ kʰip̚²⁻⁴ huŋ³³⁻²³ lui¹¹/


самодоверба

forms: samodoverba (romanization)

ipa: [samɔˈdɔvɛrba]


самозапалување

etymology_texts: само- (samo-) + запалување (zapaluvanje)

forms:
samozapaluvanje (romanization)
самозапалувања (plural)

ipa: [samɔzapaˈɫuvaɲɛ]


самосвест

forms: samosvest (romanization)

ipa: [ˈsamɔsvɛst]


самоубиец

forms: samoubiec (romanization)

ipa: [samɔˈubi(j)ɛt͡s]

бомбаш самоубиец

roman: bombaš samoubiec

sense: 自殺式炸彈襲擊者

самоубие

roman: samoubie

самоубиен

roman: samoubien

самоубива

roman: samoubiva

самоубивање

roman: samoubivanje

самоубиствен

roman: samoubistven

самоубиство

roman: samoubistvo


самоубиство

forms: samoubistvo (romanization)

ipa: [samɔˈubistvɔ]

се самоубие

roman: se samoubie

се самоубива

roman: se samoubiva

самоубиец

roman: samoubiec


самрак

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sǫmorkъ。对比мрак (mrak)。

forms: samrak (romanization)

ipa: [ˈsamrak]


самурај

forms:
samuraj (romanization)
самурајски (relational adjective)

ipa: [samuˈraj]


самурај

forms:
саму̀ра̄ј (canonical)
samùrāj (romanization)

ipa: /samǔraːj/

parts: са му рај


сантиметар

forms: santimetar (romanization)

ipa: [santiˈmɛtar]


сатанизам

forms: satanizam (romanization)

ipa: [sataˈnizam]


сатар

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語，与土耳其語 satır、保加利亞語 сатър (satǎr)、塞爾維亞-克羅地亞語 сатара、羅馬尼亞語 satâr同源。

forms: satar (romanization)

ipa: [ˈsatar]


саќе

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъtьje。

forms: saḱe (romanization)

ipa: [ˈsacɛ]


свеж

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *svěžь。

forms:
svež (romanization)
посвеж (comparative)
најсвеж (superlative)

ipa: [svɛʃ]


светилка

forms: svetilka (romanization)

ipa: [ˈsvɛtiɫka]


светилник

etymology_texts: све́тя (svétja，“照明”) + -илник (-ilnik)。

forms:
свети́лник (canonical)
svetílnik (romanization)

ipa: [svɛˈtiɫnik]

rhymes: -iɫnik

све́щ

roman: svéšt

sense: 蠟燭

свети́ло

roman: svetílo

sense: 發光體

светлина́

roman: svetliná

sense: 燈光


светилник

forms:
svetilnik (romanization)
светилници (plural)

ipa: [ˈsvɛtiɫnik]

фар

roman: far

sense: 燈塔

parts: све тил ник


светлина

forms:
svetlina (romanization)
светлини (plural)

ipa: [ˈsvɛtlina]


светлосна година

forms: svetlosna godina (romanization)

ipa: [ˈsvɛtɫɔsna ˈɡɔdina]


светоглед

forms: svetogled (romanization)

ipa: [ˈsvɛtɔɡlɛt]


светол

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *světьlъ。

forms:
svetol (romanization)
посветол (comparative)
најсветол (superlative)

ipa: [ˈsvɛtɔɫ]


светски

forms:
све́тски (canonical)
svétski (romanization)

ipa: [ˈsvɛtski]


светулка

forms: svetulka (romanization)

ipa: [ˈsvɛtuɫka]


свештеничка

forms: sveštenička (romanization)

ipa: [svɛˈʃtɛnit͡ʃka]


свештенство

forms: sveštenstvo (romanization)

ipa: [ˈsvɛʃtɛnstvɔ]


свеќа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *svěťa (“蠟燭”)，来自*světъ (“光”) + *-ja。

forms: sveḱa (romanization)

ipa: [ˈsvɛca]


свилена буба

forms: svilena buba (romanization)

ipa: [ˈsvilɛna ˈbuba]


垃圾回收

zh_pron: lājī huíshōu

zh_pron: lèsè huíshōu

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄏㄨㄟˊ ㄕㄡ

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄏㄨㄟˊ ㄕㄡ

zh_pron: laap⁶ saap³ wui⁴ sau¹

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄏㄨㄟˊ ㄕㄡ

zh_pron: laji huéishou

zh_pron: la¹-chi¹ hui²-shou¹

zh_pron: lā-jī hwéi-shōu

zh_pron: lhaji hweishou

zh_pron: лацзи хуэйшоу

roman: laczi xuejšou

ipa: /lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵ xu̯eɪ̯³⁵ ʂoʊ̯⁵⁵/

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄏㄨㄟˊ ㄕㄡ

zh_pron: lèsè huéishou

zh_pron: lê⁴-sê⁴ hui²-shou¹

zh_pron: lè-sè hwéi-shōu

zh_pron: lehseh hweishou

zh_pron: лэсэ хуэйшоу

roman: lɛsɛ xuejšou

ipa: /lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹ xu̯eɪ̯³⁵ ʂoʊ̯⁵⁵/

zh_pron: laahp saap wùih sāu

zh_pron: laap⁹ saap⁸ wui⁴ sau¹

zh_pron: lab⁶ sab³ wui⁴ seo¹

ipa: /laːp̚² saːp̚³ wuːi̯²¹ sɐu̯⁵⁵/


сводништво

forms: svodništvo (romanization)

ipa: [ˈsvɔdniʃtvɔ]


својство

forms: svojstvo (romanization)

ipa: [ˈsvɔjstvɔ]


油虫

glosses: ごきぶり (gokiburi，“蟑螂”)之同義詞

forms:
油蟲 (alternative kanji)
油虫 (canonical)
油虫 (canonical)
aburamushi (romanization)

other: あぶらむし

roman: [àbúráꜜmùshì]

ipa: [a̠bɯ̟ɾa̠mɯ̟ɕi]


сврзник

forms:
svrznik (romanization)
сврзници (plural)

ipa: [ˈsvr̩znik]

сврзнички

roman: svrznički


сврзно ткиво

forms: svrzno tkivo (romanization)

ipa: [ˈsvr̩znɔ ˈtkivɔ]


свршеник

forms: svršenik (romanization)

ipa: [ˈsvr̩ʃɛnik]


свршеница

forms: svršenica (romanization)

ipa: [svr̩ˈʃɛnit͡sa]


се бори

forms:
se bori (romanization)
се избори (perfective)

ipa: [sɛ ˈbɔɾi]


се буди

forms:
se budi (romanization)
се разбуди (perfective)

ipa: [sɛ ˈbudi]

буди

roman: budi


се грижи

forms:
se griži (romanization)
се загрижи (perfective)
се погрижи (perfective)

ipa: [sɛ ˈɡriʒi]


се движи

forms: se dviži (romanization)

ipa: [sɛ ˈdviʒi]

движи

roman: dviži


се капе

forms:
se kape (romanization)
се искапе (perfective)

ipa: [sɛ ˈkapɛ]

капе

roman: kape


се клацка

forms: se klacka (romanization)

ipa: [sɛ ˈkɫat͡ska]


се колеба

forms:
se koleba (romanization)
се поколеба (perfective)

ipa: [sɛ ˈkɔlɛba]


се колне

forms:
se kolne (romanization)
се заколне (perfective)

ipa: [sɛ ˈkɔɫnɛ]

колне

roman: kolne


се коцка

forms:
se kocka (romanization)
прокоцка (perfective)

ipa: [sɛ ˈkɔt͡ska]


се надева

forms:
se nadeva (romanization)
се понадева (perfective)

ipa: [sɛ ˈnadɛva]


се насмевнува

forms:
se nasmevnuva (romanization)
се насмевне (perfective)


се натпреварува

forms: se natprevaruva (romanization)

ipa: [sɛ natprɛˈvaɾuva]


се поти

forms:
se poti (romanization)
се испоти (perfective)

ipa: [sɛ ˈpɔti]

поти

roman: poti

пот

roman: pot


ごきぶり

forms:
ゴキブリ (canonical)
gokiburi (romanization)


title: 蚜虫

redirect: 蚜蟲

pos: hard-redirect


се прашува

forms:
se prašuva (romanization)
се запраша (perfective)

ipa: [sɛ ˈpraʃuva]

прашува

roman: prašuva


се препира

forms: se prepira (romanization)

ipa: [sɛ ˈprɛpiɾa]


се радува

forms:
se raduva (romanization)
се израдува (perfective)

ipa: [sɛ ˈraduva]

радува

roman: raduva


се ракува

forms: se rakuva (romanization)

ipa: [sɛ ˈrakuva]


се распрснува

forms:
se rasprsnuva (romanization)
се распрсне (perfective)

ipa: [sɛ rasˈpr̩snuva]


се рекреира

forms: se rekreira (romanization)

ipa: [sɛ rɛkrɛˈiɾa]


се роди

forms:
se rodi (romanization)
се раѓа (imperfective)

ipa: [sɛ ˈrɔdi]


се сеќава

forms:
se seḱava (romanization)
се сети (perfective)

ipa: [sɛ ˈsɛcava]


се смее

forms:
se smee (romanization)
се насмее (perfective)

ipa: [sɛ ˈsmɛɛ]

смее

roman: smee

смеа

roman: smea

смешен

roman: smešen

засмева

roman: zasmeva

насмева

roman: nasmeva

се насмевнува

roman: se nasmevnuva

се потсмева

roman: se potsmeva


се сомнева

forms:
se somneva (romanization)
се посомнева (perfective)

ipa: [sɛ ˈsɔmnɛva]


се сонча

forms:
se sonča (romanization)
се исонча (perfective)

ipa: [sɛ ˈsɔnt͡ʃa]


се јази

forms:
se jazi (romanization)
се изјази (perfective)

ipa: [sɛ ˈjazi]


северен

forms:
severen (romanization)
посеверен (comparative)
најсеверен (superlative)

ipa: [ˈsɛvɛɾɛn]


северозапад

forms: severozapad (romanization)

ipa: [sɛvɛɾɔˈzapat]


североисток

forms: severoistok (romanization)

ipa: [sɛvɛɾɔˈistɔk]


сегашен

forms:
segašen (romanization)
посегашен (comparative)
најсегашен (superlative)

ipa: [ˈsɛɡaʃɛn]


сегашност

forms: segašnost (romanization)

ipa: [ˈsɛɡaʃnɔst]


седумдесет

pos: num

pos_title: 數詞

forms: sedumdeset (romanization)

ipa: [sɛˈdumdɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“седумесе”、“седумдест”或“седумдес”的形式出現。


седумнаесет

forms: sedumnaeset (romanization)

ipa: [sɛdumˈnaɛsɛt]

notes: 這個詞在口语中可能以“седумнаесе”、“седумнаест”或“седумнаес”的形式出現。


седумстотини

forms: sedumstotini (romanization)

ipa: [sɛdumˈstɔtini]

notes: 這個詞在口语中經常以“седумсто”的形式出現。


сее

forms:
see (romanization)
посее (perfective)

ipa: [ˈsɛɛ]


сезнајко

forms: seznajko (romanization)

ipa: [ˈsɛznajkɔ]


секирче

glosses: секира (sekira) 的指小詞

forms:
sekirče (romanization)
секирчиња (plural)

ipa: [ˈsɛkirt͡ʃɛ]


секојдневие

forms: sekojdnevie (romanization)

ipa: [sɛkɔjˈdnɛvi(j)ɛ]


сексизам

forms: seksizam (romanization)

ipa: [sɛkˈsizam]


селски

forms:
selski (romanization)
поселски (comparative)
најселски (superlative)

ipa: [ˈsɛɫski]

село

roman: selo

селанец

roman: selanec

селанка

roman: selanka

селански

roman: selanski

селанство

roman: selanstvo


tarozi

etymology_texts: 源自波斯語 ترازو (tarâzu)。

forms: tarozilar (plural)


семе

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sěmę，来自原始印歐語 *séh₁mn̥。

forms:
seme (romanization)
семиња (plural)

ipa: [ˈsɛmɛ]


yáo

pos: romanization

pos_title: 羅馬化

glosses: 垚 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 堯／尧、尭、尧的漢語拼音形式

glosses: 姚 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 揺、搖／摇、摇的漢語拼音形式

glosses: 滘 (jiào)的漢語拼音形式

glosses: 猇 (xiāo)的漢語拼音形式

glosses: 猳 (jiā)的漢語拼音形式

glosses: 珧 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 瑤／瑶、瑶的漢語拼音形式

glosses: 窑 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 窯／窑 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 窰／窑 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 謠／谣 (yáo)、謡／谣 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 谣 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 軺／轺、轺的漢語拼音形式

glosses: 遙／遥、遥的漢語拼音形式

glosses: 鰩／鳐、鳐的漢語拼音形式

glosses: 鷂／鹞、鹞的漢語拼音形式

glosses: 㑸 (yáo)的漢語拼音形式

glosses: 㓞 (qià)的漢語拼音形式

forms: ㄧㄠˊ (Bopomofo)


сендвич

forms: sendvič (romanization)

ipa: [ˈsɛndvit͡ʃ]

ipa: [sɛndˈvit͡ʃ]


title: 蚁子

redirect: 蟻子


сенф

forms:
senf (romanization)
сенфови (plural)

ipa: [sɛɱf]


сеопфатен

forms:
seopfaten (romanization)
посеопфатен (comparative)
најсеопфатен (superlative)

ipa: [sɛˈɔpfatɛn]


сепаратизам

forms: separatizam (romanization)

ipa: [sɛpaɾaˈtizam]


сеприсутен

forms: seprisuten (romanization)

ipa: [sɛˈprisutɛn]

сеприсутност

roman: seprisutnost


сеприсутност

glosses: 無往不在，無所不在，到處存在，遍在

forms: seprisutnost (romanization)

ipa: [sɛˈprisutnɔst]

сеприсутен

roman: seprisuten


септември

forms:
септе́мври (canonical)
septémvri (romanization)

ipa: [sɛpˈtɛɱvri]


сештојад

forms: seštojad (romanization)

ipa: [ˈsɛʃtɔjat]


сиборгиум

forms: siborgium (romanization)

ipa: [siˈbɔrɡi(j)um]


сигурен

forms:
siguren (romanization)
посигурен (comparative)
најсигурен (superlative)

ipa: [ˈsiɡuɾɛn]


силициум

forms: silicium (romanization)

ipa: [siˈlit͡si(j)um]


龜蠅

forms: 龟蝇 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ku-sîn

zh_pron: kusiin

ipa: /ku⁴⁴⁻²² sin²⁴/

ipa: /ku³³ sin²⁴/

ipa: /ku⁴⁴⁻²² sin¹³/

ipa: /ku⁴⁴⁻³³ sin²⁴/

ipa: /ku⁴⁴⁻³³ sin²³/

油蟲

roman: yóuchóng


силос

forms:
silos (romanization)
силоси (plural)

ipa: [ˈsiɫɔs]


силувач

etymology_texts: 来自силува (siluva，“強姦”) + -ач (-ač)。

forms: siluvač (romanization)

ipa: [ˈsiɫuvat͡ʃ]


tarra

etymology_texts: 芬蘭語 tarrata 的逆構詞，造於1959年。


tarra

etymology_texts: 源自科西嘉語 tarra，源自拉丁語 terra。

forms: tarri (plural)

ipa: /ˈtarːa/

parts: tar ra


tarra

etymology_texts: 借自中古英語 terr, tarr，源自古英語 teoru, teru，源自原始日耳曼語 *terwą，源自原始印歐語 *derwo-，源自*dóru (“樹”)。

forms: tarra (genitive singular)

ipa: /ˈt̪ˠaɾˠə/


tarra

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。

glosses: tar 的第二人稱單數命令式


силување

forms: siluvanje (romanization)

ipa: [siˈɫuvaɲɛ]


枯蠅

forms: 枯蝇 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ko͘-sîn

zh_pron: gou¹ sing⁵

zh_pron: koo-sîn

zh_pron: kosiin

ipa: /kɔ⁴⁴⁻²² sin¹³/

zh_pron: kou sîng

ipa: /kou³³⁻²³ siŋ⁵⁵/


симетрија

etymology_texts: 来自古希臘語 συμμετρία (summetría)。

forms: simetrija (romanization)

ipa: [siˈmɛtri(j)a]

симетричен

roman: simetričen

асиметрија

roman: asimetrija

sense: 對稱性


title: 哈巴罗夫斯克

redirect: 哈巴羅夫斯克


tarp

text: {Gun pointing at head} Sorry, Quigley, but you had your chance to cooperate. / Bob, straighten the tarp, we don’t want the rug splattered.

ref: 1986, Paul Chadwick, Concrete: Under the Desert Stars, Dark Horse Books

forms: tarps (plural)

ipa: /tɑːp/

enpr: tärp

ipa: /tɑɹp/

rhymes: -ɑː(r)p

notes: 雖然有時被視為非正式用法，但在北美英語中基本代替了tarpaulin。


tarp

text: The load may be tarped for serious white water, but tarped or not, everything should be tied securely in case of capsize.

ref: 2001, Verne Huser, River Running: Canoeing, Kayaking, Rowing, Rafting, page 136

forms:
tarps (third-person singular present)
tarping (present participle)
tarped (past participle)


tarp

etymology_texts: 源自tárpas，對比方言tar̃pu。

text: Kóks ski̇̀rtumas tar̃p výrų ir̃ móterų?

translation: 男人和女人之間有什麼區別？

text: Kẽlias tar̃p Vi̇̀lniaus ir̃ Kaũno

translation: 維爾紐斯和考納斯之間的道路

text: Kai̇̃p vai̇̃kui ràsti viẽtą tar̃p bendraam̃žių?

translation: 小孩子如何能在同伴中找到位置？

forms: tar̃p (canonical)

rhymes: -ɐrˑp


tarv

etymology_texts: 源自原始布立吞語 *tarw，源自原始凱爾特語 *tarwos，源自原始印歐語 *táwros。

forms: tirvi (plural)


tarv

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 þǫrf (“需要”)，源自原始日耳曼語 *þarbō。與德語 Bedarf同源。

ipa: [ˈtˢɑˀw]

ipa: [ˈtˢɑwˀ]


tarv

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 þǫrf (“需要”)。與古英語 þearf、哥特語 𐌸𐌰𐍂𐌱𐌰 (þarba)、冰島語 þörf同源。

forms:
tarven (definite singular)
tarver (indefinite plural)
tarvene (definite plural)
tarvet (definite singular)
tarv (indefinite plural)
tarva (definite plural)
tarvene (definite plural)


tarv

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 þǫrf。新挪威語 torv 的同源對似詞。

forms:
tarva (definite singular)
tarver (indefinite plural)
tarvene (definite plural)


tarv

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。


tarvur

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 tarfr，源自古愛爾蘭語 tarb，源自原始凱爾特語 *tarwos (“公牛”)，源自原始印歐語 *táwros (“公牛”)。對比拉丁語 taurus、古諾爾斯語 þjórr（法羅語 tjórur），源自原始閃米特語 *ṯawr- (“公牛”)。

forms:
tarvs
tarvar (plural)


tarvur

etymology_texts: 源自古諾爾斯語 þǫrf (“需要”)，源自原始日耳曼語 *þarbō。與古英語 þearf、哥特語 𐌸𐌰𐍂𐌱𐌰 (þarba)、冰島語 þörf同源。

forms:
tarvs
tarvir (plural)

tarva

sense: 需要


渣男

glosses: 玩弄伴侶感情的男人；單身但感情生活混亂的男子

zh_pron: zhānán

zh_pron: ㄓㄚ ㄋㄢˊ

zh_pron: zaa¹ naam⁴

zh_pron: jhanán

zh_pron: jā-nán

zh_pron: janan

zh_pron: чжанань

roman: čžananʹ

ipa: /ʈ͡ʂä⁵⁵ nän³⁵/

zh_pron: zhārnán

zh_pron: ㄓㄚㄦ ㄋㄢˊ

zh_pron: jharnán

zh_pron: jār-nán

zh_pron: jalnan

zh_pron: чжарнань

roman: čžarnanʹ

ipa: /ʈ͡ʂɑɻ⁵⁵ nän³⁵/

zh_pron: jā nàahm

zh_pron: dzaa¹ naam⁴

zh_pron: za¹ nam⁴

ipa: /t͡saː⁵⁵ naːm²¹/

渣女

roman: zhānǚ


Blattodea

glosses: 分類學上的目，屬昆蟲綱 – 蟑螂和白蟻。

Blattidae

sense: 目

Dermaptera

sense: 複新翅類下的目


Tutsi

glosses: 居住在盧安達和蒲隆地的族群。

forms:
Tutsis (plural)
Tutsi (plural)


ligiid

glosses: 潮蟲亞目海蟑螂科（Ligiidae）生物。

forms: ligiids (plural)


海虼蚻

glosses: 對法拍屋進行非法圍標的投機客。

forms:
海家𧑎 (alternative)
海蟉蠘 (alternative)
海虼蠽 (alternative)
海虼蠘 (alternative)
海加絕 (Traditional-Chinese alternative)
海加绝 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: hái-ka-choa̍h

zh_pron: hái-ka-tsua̍h

zh_pron: hay'kazoah

ipa: /hai̯⁵³⁻⁴⁴ ka⁴⁴⁻³³ t͡su̯aʔ⁴/

ipa: /hai̯⁴¹⁻⁴⁴ ka⁴⁴⁻³³ t͡su̯aʔ⁴/

ipa: /hai̯⁵³⁻⁴⁴ ka⁴⁴⁻²² t͡su̯aʔ⁴/


title: 粪堆

redirect: 糞堆


trydydd

etymology_texts: 繼承自原始布立吞語 *trɨdɨð，繼承自原始凱爾特語 *tritiyos。

forms:
trydedd (feminine singular)
trydydd (plural)

ipa: /ˈtrədɨ̞ð/

ipa: /ˈtrədɪð/

ipa: /ˈtrɪdɪð/


糞坻

forms: 粪坻 (Simplified-Chinese)

zh_pron: pùn-te

zh_pron: puondef

ipa: /pun²¹⁻⁵³ te⁴⁴/


title: 垃圾场

redirect: 垃圾場


填埋地

zh_pron: tiánmáidì

zh_pron: ㄊㄧㄢˊ ㄇㄞˊ ㄉㄧˋ

zh_pron: ㄊㄧㄢˊ ㄇㄞˊ ㄉㄧˋ

zh_pron: tyán-mái-dì

zh_pron: tyanmaidih

zh_pron: тяньмайди

roman: tjanʹmajdi

ipa: /tʰi̯ɛn³⁵ maɪ̯³⁵ ti⁵¹/

垃圾場

roman: lājīchǎng


eiliad

forms:
eiliadau (plural)
eiliaid (plural)

ipa: /ˈei̯ljad/


title: 白蚁

redirect: 白蟻


ipa: /ˈtrədɛð/

ipa: /ˈtrədað/

ipa: /ˈtrɪdɛð/


pedwerydd

etymology_texts: 繼承自原始布立吞語 *pėdwėrɨð，繼承自原始凱爾特語 *kʷetwariyos，等價魚pedwar (“四”) + -ydd (“-th”)。

forms:
pedwaredd (feminine singular)
pedwerydd (plural)

ipa: /pɛdˌwɛrɨ̞ð/

ipa: /pɛdˈweːrɪð/

ipa: /pɛdˈwɛrɪð/


pedwaredd

ipa: /pɛdˈwarɛð/

ipa: /pɛdˈwarað/

ipa: /pɛdˈwaːrɛð/


ipa: /pɛdˈwɛrɪ̞ð/


prena

etymology_texts: 繼承自原始布立吞語 *prɨnad，繼承自原始凱爾特語 *kʷrinati，繼承自原始印歐語 *kʷrinéh₂ti ~ *kʷrinh₂énti。


prena

text: Giambattista Basile, Lo cunto de li cunti

text: Na femmena prena se magna li petrosine de l’uorto de n’orca.

translation: 一位孕婦在吃食人魔花園裡的歐芹。

forms: prene (feminine plural)


achaws

etymology_texts: 繼承自原始布立吞語 *axọs，繼承自晚期拉丁語 *accāsiō，派生自拉丁語 occāsiō，和古愛爾蘭語 accuis同源。

forms: achos (alternative)

ipa: /ˈaχau̯s/

o achaws

sense: 因為，由於

pa achaws

sense: 為何


uuin

etymology_texts: 繼承自 原始布立吞語 *gwɨnn，繼承自原始凱爾特語 *windos。


guor

etymology_texts: 繼承自原始布立吞語 *wor，源自原始凱爾特語 *uɸor (“在……之上”)，源自原始印歐語 *upér。與愛爾蘭語 for同源。

forms: guar (alternative)


симфонија

forms: simfonija (romanization)

ipa: [siɱˈfɔni(j)a]


синтисајзер

forms: sintisajzer (romanization)

ipa: [sintiˈsajzɛr]


сипа

forms:
си́па (canonical)
sípa (romanization)

ipa: [ˈsipa]


сираче

glosses: сирак (sirak) 的指小詞

forms:
sirače (romanization)
сирачиња (plural)

ipa: [ˈsiɾat͡ʃɛ]


сиров

forms:
sirov (romanization)
посиров (comparative)
најсиров (superlative)

ipa: [ˈsiɾɔf]


сиромашен

forms:
siromašen (romanization)
посиромашен (comparative)
најсиромашен (superlative)

ipa: [siˈrɔmaʃɛn]

богат

roman: bogat

sense: 貧窮的，貧乏的


сиромаштија

forms: siromaštija (romanization)

ipa: [siɾɔˈmaʃti(j)a]


сиропиталиште

glosses: 孤兒院，保育院，兒童福利院

forms:
siropitalište (romanization)
сиропиталишта (plural)

ipa: [siɾɔpiˈtaliʃtɛ]


сируп

forms:
sirup (romanization)
сирупи (plural)

ipa: [ˈsiɾup]


систем

forms:
sistem (romanization)
системски (relational adjective)
систематски (relational adjective)

ipa: [ˈsistɛm]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-систем.wav


систем

glosses: систе́ма (sistéma) 的屬格複數

forms:
систе́м (canonical)
sistém (romanization)

ipa: [sʲɪˈsʲtʲem]


систем

etymology_texts: 源自古希臘語 σύστημα (sústēma，“有组织的整体”)。

forms:
сѝсте̄м (canonical)
sìstēm (romanization)

ipa: /sǐsteːm/

parts: сис тем


систем

glosses: систе́ма (systéma) 的屬格複數

forms:
систе́м (canonical)
systém (romanization)

ipa: [seˈstɛm]


сит

forms:
sit (romanization)
посит (comparative)
најсит (superlative)

ipa: [sit]


скакулец

forms:
skakulec (romanization)
скакулци (plural)

ipa: [ˈskakulɛt͡s]


скали

glosses: скала (skala) 的複數

forms: skali (romanization)

ipa: [ˈskali]


скалиште

forms: skalište (romanization)

ipa: [ˈskaliʃtɛ]


скандиум

forms: skandium (romanization)

ipa: [ˈskandi(j)um]


скап

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *skǫpъ。

forms:
skap (romanization)
поскап (comparative)
најскап (superlative)

ipa: [skap]


скапоцен камен

forms: skapocen kamen (romanization)

ipa: [ˈskapɔt͡sɛn ˈkamɛn]


скафандер

forms: skafander (romanization)

ipa: [skaˈfandɛr]


скејтборд

forms: skejtbord (romanization)

ipa: [ˈskɛjdbɔrt]


склек

forms:
sklek (romanization)
склекови (plural)

ipa: [sklɛk]


скока

forms:
skoka (romanization)
скокне (perfective)

ipa: [ˈskɔka]


скокотка

forms: skokotka (romanization)

ipa: [ˈskɔkɔtka]


сколовранец

forms:
сколовра́нец (canonical)
skolovránec (romanization)

ipa: [skɔɫɔˈvranɛt͡s]


скратува

forms:
skratuva (romanization)
скрати (perfective)

ipa: [ˈskratuva]


скривалиште

forms: skrivalište (romanization)

ipa: [skriˈvaliʃtɛ]


скриеносеменик

forms: skrienosemenik (romanization)

ipa: [skri(j)ɛnɔˈsɛmɛnik]


скромен

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъkromьnъ。

forms:
skromen (romanization)
поскромен (comparative)
најскромен (superlative)

ipa: [ˈskrɔmɛn]


скромност

forms: skromnost (romanization)

ipa: [ˈskrɔmnɔst]


скулптура

forms: skulptura (romanization)

ipa: [skuɫpˈtuɾa]


слаб

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slabъ。

glosses: 軟弱的，孱弱的，微不足道的

ipa: [sɫap]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-слаб.wav

rhymes: -ap


слаб

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slabъ。

glosses: 軟弱的，孱弱的，微不足道的

forms:
slab (romanization)
послаб (comparative)
најслаб (superlative)
слабичок (diminutive)
слабост (abstract-noun)


слаб

glosses: сла́бый (slábyj) 的短陽性單數

forms: slab (romanization)


слаб

glosses: сла́бнуть (slábnutʹ) 的短陽性單數過去時直陳式非完整體


слаб

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slàbъ，來自原始印歐語 *(s)leh₂b- (“虛弱，懶散，慵懶”)。

forms:
сла̏б (canonical)
slȁb (romanization)
сла̏бӣ
слабији (comparative)

ipa: /slâb/


славеј

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *solvьjь。

forms: slavej (romanization)

ipa: [ˈsɫavɛj]


сладок

forms:
sladok (romanization)
посладок (comparative)
најсладок (superlative)

ipa: [ˈsɫadɔk]


сладолед

forms: sladoled (romanization)

ipa: [ˈsɫadɔlɛt]


слама

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *solma。

forms: slama (romanization)

ipa: [ˈsɫama]


сланина

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *solnina。

forms: slanina (romanization)

ipa: [ˈsɫanina]

сланиница

roman: slaninica

сланинка

roman: slaninka


слаткарница

forms: slatkarnica (romanization)

ipa: [sɫatˈkarnit͡sa]


слеп

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *slěpъ。

forms:
slep (romanization)
послеп (comparative)
најслеп (superlative)

ipa: [slɛp]


слепо црево

forms: slepo crevo (romanization)

ipa: [ˈslɛpɔ ˈt͡srɛvɔ]


слепоочница

forms: slepoočnica (romanization)

ipa: [slɛpɔˈɔt͡ʃnit͡sa]


сличен

glosses: 類似的，差不多的，相似的

forms:
sličen (romanization)
посличен (comparative)
најсличен (superlative)

ipa: [ˈslit͡ʃɛn]


сличност

forms: sličnost (romanization)

ipa: [ˈslit͡ʃnɔst]


слободен

forms:
sloboden (romanization)
послободен (comparative)
најслободен (superlative)

ipa: [ˈsɫɔbɔdɛn]


словачки

forms: slovački (romanization)

ipa: [ˈsɫɔvat͡ʃki]


словачки

glosses:
слова́чка (slováčka) 的屈折：
屬格單數

glosses:
слова́чка (slováčka) 的屈折：
主格複數

forms:
слова́чки (canonical)
slováčki (romanization)

ipa: [sɫɐˈvat͡ɕkʲɪ]


словачки

forms:
сло̀ва̄чкӣ (canonical)
slòvāčkī (romanization)

ipa: /slǒʋaːt͡ʃkiː/

parts: сло ва чки


словачки

glosses:
слова́чка (slováčka) 的屈折：
主格複數

glosses:
слова́чка (slováčka) 的屈折：
屬格單數

forms:
слова́чки (canonical)
slováčky (romanization)

ipa: [sɫɔˈʋat͡ʃke]


словенечки

forms: slovenečki (romanization)

ipa: [sɫɔˈvɛnɛt͡ʃki]

notes: 這個詞經常被錯誤地替換為“словенски”，意思是“斯拉夫的”。


словенски

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slověnьskъ。

forms: slovenski (romanization)

ipa: [ˈsɫɔvɛnski]


сложен

forms:
složen (romanization)
посложен (comparative)
најсложен (superlative)

ipa: [ˈsɫɔʒɛn]


сложувалка

forms: složuvalka (romanization)

ipa: [sɫɔˈʒuvaɫka]


слонова коска

forms: slonova koska (romanization)

ipa: [ˈsɫɔnɔva ˈkɔska]


слој

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъloj

forms: sloj (romanization)

ipa: [sɫɔj]


служи

forms:
služi (romanization)
послужи (perfective)

ipa: [ˈsɫuʒi]


случаен

forms: slučaen (romanization)

ipa: [ˈsɫut͡ʃaɛn]


случај

forms: slučaj (romanization)

ipa: [ˈsɫut͡ʃaj]

notes: 一個常見的非標準複數形式是случаеви。


случајно

forms: slučajno (romanization)

ipa: [ˈsɫut͡ʃajnɔ]

ipa: [sɫuˈt͡ʃajnɔ]


слуша

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *slušati，来自原始印歐語 *ḱlew-。

forms:
sluša (romanization)
слушне (perfective)
сослуша (perfective)

ipa: [ˈsɫuʃa]

слушател

roman: slušatel


слушалки

glosses: слушалка (slušalka) 的複數，耳機

forms: slušalki (romanization)

ipa: [ˈsɫuʃaɫki]


слушател

etymology_texts: 来自слуша (sluša，“聽”) + -тел (-tel)，来自原始斯拉夫語 *slušati (“聽”)。

forms: slušatel (romanization)

ipa: [ˈsɫuʃatɛɫ]


сместување

forms: smestuvanje (romanization)

ipa: [smɛˈstuvaɲɛ]


сметалка

forms: smetalka (romanization)

ipa: [ˈsmɛtaɫka]


сметководител

forms: smetkovoditel (romanization)

ipa: [smɛtkɔˈvɔditɛɫ]


сметководство

forms: smetkovodstvo (romanization)

ipa: [smɛtˈkɔvɔtstvɔ]

ipa: [smɛtkɔˈvɔtstvɔ]


смрди

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *smьrděti。

forms:
smrdi (romanization)
засмрди (perfective)

ipa: [ˈsmr̩di]


снаа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *snъxa。

forms: snaa (romanization)

ipa: [ˈsnaa]


снајперист

forms: snajperist (romanization)

ipa: [snajpɛˈrist]


снегулка

forms:
snegulka (romanization)
снегулки (plural)
снегулче (diminutive)

ipa: [ˈsnɛɡuɫka]


снешко

forms:
sneško (romanization)
снешковци (plural)

ipa: [ˈsnɛʃkɔ]

parts: сне шко


снисходлив

forms:
snishodliv (romanization)
поснисходлив (comparative)
најснисходлив (superlative)

ipa: [ˈsnisxɔdlif]


со задоволство

forms: so zadovolstvo (romanization)

ipa: [sɔ zaˈdɔvɔɫstvɔ]


соблекувална

forms: soblekuvalna (romanization)

ipa: [sɔblɛkuˈvaɫna]


совет

etymology_texts:
來自俄語 сове́т (sovét，“會議”)。
對照烏茲別克語 sovet、土庫曼語 sowet、土耳其語 sovyet (“蘇維埃的”，與上述來源不同)。

text: Беҙ совет осоронда был хәл тик Көнбайыш өсөн генә хас тип уйлай торғайныҡ.

translation: 在蘇維埃時期，我們以為這種現象只是西方的特徵。

roman: Beð sovet osoronda bïl xäl tik Könbayïš ösön genä xas tip uylay torğaynïq.

forms: sovet (romanization)

ipa: [säˈvʲet]

parts: со вет


совет

etymology_texts: 源自俄語 сове́т (sovét，“會議”)。

text: Вәмўсы минда шонян / Совет гуонйиншонди, / Зэ кэхуарди гуйтўни

translation: 我們是命大少年 / Совет光陰上的 / 在開花兒的國土裡

roman: Vəmwsɨ minda šoni͡an / Sovi͡ət guonjinšondi, / Ze kehuardi gujtwni

forms: sovi͡ət (romanization)


совет

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sъvětъ，來自*větъ (“談話；協定”)。

forms:
sovet (romanization)
совети (plural)
совѣ́тъ (alternative)

ipa: [ˈsɔvɛt]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-совет.wav


совет

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ)，源自古教會斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ，“忠告”)，為съ- (sŭ-) + вѣтъ (větŭ，“協議”)的組詞，來自原始斯拉夫語 *větъ (“會議”)。可能與波蘭語 witać (“歡迎”)、白俄羅斯語 саве́т (savjét), 塞爾維亞-克羅地亞語 sávet同源。

text: Сове́т Безопа́сности ОО́Н

translation: 聯合國安全理事會

roman: Sovét Bezopásnosti OÓN

forms:
сове́т (canonical)
sovét (romanization)
сове́та (genitive)
сове́ты (nominative plural)
сове́тов (genitive plural)

ipa: [sɐˈvʲet]

rhymes: -et

сове́тник

roman: sovétnik

сове́товать

roman: sovétovatʹ

сове́тский

roman: sovétskij

сове́тчик

roman: sovétčik

наве́т

roman: navét

изве́т

roman: izvét

отве́т

roman: otvét

приве́т

roman: privét

обе́т

roman: obét

ве́че

roman: véče

отвеча́ть

roman: otvečátʹ

отве́тить

roman: otvétitʹ

завеща́ть

roman: zaveščátʹ

совеща́ться

roman: soveščátʹsja

سُوفْيَتِيّ

roman: sūfyatiyy

սովետ

roman: sovet

سوڤييتي

roman: sōvyēti

ソビエト

roman: sobieto

ソ連

roman: Soren

ruby: 連 れん

소비에트

roman: sobieteu

سوۋېت

roman: sowët


советски

forms: sovetski (romanization)

ipa: [ˈsɔvɛtski]


советува

forms:
sovetuva (romanization)
посоветува (perfective)

ipa: [sɔˈvɛtuva]


современ

forms:
sovremen (romanization)
посовремен (comparative)
најсовремен (superlative)

ipa: [ˈsɔvrɛmɛn]


согласка

forms: soglaska (romanization)

ipa: [ˈsɔɡɫaska]

самогласка

roman: samoglaska

parts: со глас ка


согласност

forms: soglasnost (romanization)

ipa: [ˈsɔɡɫasnɔst]


содржина

forms: sodržina (romanization)

ipa: [sɔˈdr̩ʒina]


создава

forms:
sozdava (romanization)
создаде (perfective)

ipa: [ˈsɔzdava]


сок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sokъ。

forms:
sok (romanization)
со́ку (genitive)
со́кі (nominative plural)
со́каў (genitive plural)

ipa: [sok]


сок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sokъ。

forms: sok (romanization)

ipa: [sɔk]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-сок.wav

rhymes: -ɔk


сок

etymology_texts: 源自俄語 сок (sok)。

ipa: /ˈsok/

ipa: [ˈso̞k]

ва

roman: va


сок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sokъ。

forms:
sok (romanization)
сочен (relational adjective)
сокче (diminutive)
сокъ (alternative)

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-сок.wav

соковник

roman: sokovnik


сок

etymology_texts: 繼承自古東斯拉夫語 сокъ (sokŭ)，來自原始斯拉夫語 *sȍkъ。

forms:
sok (romanization)
со́ка (genitive)
со́ки (nominative plural)
со́ков (genitive plural)

rhymes: -ok

сочи́ться

roman: sočítʹsja

со́чный

roman: sóčnyj

соковыжима́лка

roman: sokovyžimálka

худосо́чный

roman: xudosóčnyj

со́чник

roman: sóčnik

сок

roman: sok


сок

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sokъ。

forms:
со̑к (canonical)
sȏk (romanization)


сок

etymology_texts: 借自俄語 сок (sok)。


сокак

etymology_texts: 来自鄂圖曼土耳其語 سوقاق (sokak)（对比土耳其語 sokak），来自阿拉伯語 زُقَاق (zuqāq)。

forms: sokak (romanization)

ipa: [ˈsɔkak]


соларник

forms: solarnik (romanization)

ipa: [ˈsɔɫarnik]


солза

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *slьza。

forms:
solza (romanization)
солзи (plural)

ipa: [ˈsɔɫza]


солидарност

forms: solidarnost (romanization)

ipa: [sɔliˈdarnɔst]


сомалиски

forms: somaliski (romanization)

ipa: [sɔˈmaliski]


сомнителен

forms:
somnitelen (romanization)
посомнителен (comparative)
најсомнителен (superlative)

ipa: [sɔˈmnitɛlɛn]


сонародник

forms: sonarodnik (romanization)

ipa: [sɔˈnaɾɔdnik]


сонува

forms:
sonuva (romanization)
сони (perfective)

ipa: [ˈsɔnuva]


white ant

etymology_texts: 來自white + ant，外表看起來像是螞蟻。

text: The most important point in the work of the white ant remains to be noted. I have already said that the white ant is never seen.

ref: 1885 October, Henry Drummond, The White Ant: A Theory, Popular Science Monthly, page 741,

text: The most voracious cable-muncher in the tropical and sub-tropical parts of Australia is the termite, or white ant, which eats through both lead and polythene sheathings.

ref: 1971 June 3, Technology Review: Spoiling the termite′s dinner, New Scientist, page 573,

text: Mr. Deputy Speaker, Sir, I am happy to hear that the hon. Member appreciates the fact that white ants cause a lot [of] destruction in his area. There is very little we can do about white ants.

ref: 1990 December 13, Kenya National Assembly Official Record (Hansard), page D.3,

text: White ants destroy living plants by removing the epidermal layers, effectively ‘ringbarking’ the subject.

ref: 1995, Bill Sheat, Gerald Schofield, Complete Gardening in Southern Africa, page 424,

forms: white ants (plural)

notes: 虽然称作 white ant，且外观和行为都相似，但白蚁不是蚂蚁。科学上一般用termite称呼白蚁。


сонцестој

forms: soncestoj (romanization)

ipa: [ˈsɔnt͡sɛstɔj]


сонцобран

forms: soncobran (romanization)

ipa: [ˈsɔnt͡sɔbran]


сончев

forms:
sončev (romanization)
посончев (comparative)
најсончев (superlative)

ipa: [ˈsɔnt͡ʃɛf]


сончев систем

forms:
sončev sistem (romanization)
сончеви системи (plural)


сончев часовник

forms: sončev časovnik (romanization)

ipa: [ˈsɔnt͡ʃɛf ˈt͡ʃasɔvnik]


сончоглед

forms: sončogled (romanization)

ipa: [ˈsɔnt͡ʃɔɡlɛt]


сообраќај

forms: soobraḱaj (romanization)

ipa: [sɔˈɔbracaj]


сопственик

etymology_texts: 来自сопствен (sopstven)。

forms:
sopstvenik (romanization)
сопственици (plural)
сопственичка (feminine)

ipa: [ˈsɔpstvɛnik]


соработува

forms: sorabotuva (romanization)

ipa: [sɔɾaˈbɔtuva]


состанок

forms: sostanok (romanization)

ipa: [ˈsɔstanɔk]


состојба

forms: sostojba (romanization)

ipa: [ˈsɔstɔjba]


состојка

forms:
sostojka (romanization)
состојки (plural)

ipa: [ˈsɔstɔjka]


сочувство

forms: sočuvstvo (romanization)

ipa: [ˈsɔt͡ʃufstvɔ]


соѕвездие

etymology_texts: со- (so-) + ѕвезда (dzvezda，“星”) + -ие (-ie)，仿譯自拉丁語 constellātiō。

forms:
sodzvezdie (romanization)
соѕвездија (plural)

ipa: [sɔˈd͡zvɛzdi(j)ɛ]


сојка

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sojьka。

forms: sojka (romanization)

ipa: [ˈsɔjka]


сојузник

forms:
sojuznik (romanization)
сојузници (plural)

ipa: [ˈsɔjuznik]


спасител

forms: spasitel (romanization)

ipa: [ˈspasitɛɫ]


спасува

forms:
spasuva (romanization)
спаси (perfective)

ipa: [ˈspasuva]


спие

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъpati，来自原始印歐語词根*swep- (“睡覺”)。

forms:
spie (romanization)
отспие (perfective)

ipa: [ˈspi(j)ɛ]

поспие

roman: pospie


спирала

pos_title: 分詞

glosses:
спи́рам (spíram) 的屈折：
不定陰性單數過去時主動態不定過去式分詞

glosses:
спи́рам (spíram) 的屈折：
陰性單數過去時主動態過去未完成時分詞

forms:
спи́рала (canonical)
spírala (romanization)

ipa: [ˈspirɐɫɐ]


спирала

forms:
spirala (romanization)
спирален (relational adjective)

ipa: [spiˈraɫa]


спирала

glosses: спирать (spiratʹ) 的陰性單數過去時直陳式

forms:
спира́ла (canonical)
spirála (romanization)

ipa: [spʲɪˈraɫə]


спирала

ipa: /spirǎːla/

parts: спи ра ла


споменик

etymology_texts: 来自спомен (spomen，“记忆”) + -ник (-nik)。

forms: spomenik (romanization)

ipa: [ˈspɔmɛnik]


споредба

forms: sporedba (romanization)

ipa: [ˈspɔɾɛdba]


спореден

forms:
sporeden (romanization)
поспореден (comparative)
најспореден (superlative)

ipa: [ˈspɔɾɛdɛn]


споредлив

forms:
sporedliv (romanization)
поспоредлив (comparative)
најспоредлив (superlative)

ipa: [ˈspɔɾɛdlif]

споредливост

roman: sporedlivost

споредува

roman: sporeduva

споредба

roman: sporedba

спореден

roman: sporeden

споредување

roman: sporeduvanje


споредува

forms:
sporeduva (romanization)
спореди (perfective)

ipa: [spɔˈrɛduva]


спортист

forms: sportist (romanization)

ipa: [spɔrˈtist]


спортистка

forms: sportistka (romanization)

ipa: [spɔrˈtistka]


способен

etymology_texts: 借自俄語 спосо́бный (sposóbnyj)。表面分析為спо́соб (spósob，“方式，技能”) + -ен (-en)。

glosses: 有天賦的，有才能的，有能力的

ipa: [spoˈsɔbɛn]

rhymes: -ɔbɛn

дееспособен

roman: deesposoben

жизнеспособен

roman: žiznesposoben

конкурентоспособен

roman: konkurentosposoben

правоспособен

roman: pravosposoben

работоспособен

roman: rabotosposoben

трудоспособен

roman: trudosposoben


способен

etymology_texts: 借自俄語 спосо́бный (sposóbnyj)。

glosses: 有天賦的，有才能的，有能力的

forms:
спо́собен (canonical)
spósoben (romanization)
поспособен (comparative)
најспособен (superlative)
способност (abstract-noun)

ipa: [ˈspɔsɔbɛn]


способен

glosses: спосо́бный (sposóbnyj) 的短陽性單數

forms:
спосо́бен (canonical)
sposóben (romanization)

ipa: [spɐˈsobʲɪn]


сребрен

forms:
srebren (romanization)
посребрен (comparative)
најсребрен (superlative)

ipa: [ˈsrɛbrɛn]

сребренест

roman: srebrenest

сребреникав

roman: srebrenikav

сребрест

roman: srebrest


среден

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *serdьnъ。

forms: sreden (romanization)

ipa: [ˈsrɛdɛn]


среден прст

forms: sreden prst (romanization)

ipa: [ˈsrɛdɛn ˈpr̩st]


средно училиште

forms: sredno učilište (romanization)

ipa: [ˈsrɛdnɔ uˈt͡ʃiliʃtɛ]


средновековен

forms: srednovekoven (romanization)

ipa: [srɛdnɔˈvɛkɔvɛn]


среќа

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъręťa。

forms: sreḱa (romanization)

ipa: [ˈsrɛca]


среќава

forms:
sreḱava (romanization)
сретне (perfective)

ipa: [ˈsrɛcava]


agony aunt

glosses: 在報紙或其他期刊的問答專欄作家。

text: You should write in to the agony aunt; she'll sort it out for you.

glosses: 一些提供諮商與解答個人問題的專欄。

text: I'm sick of everyone coming to me with their problems - I never wanted to be an agony aunt!

forms: agony aunts (plural)

advice columnist

sense: 問答專欄作家


среќен

forms:
sreḱen (romanization)
посреќен (comparative)
најсреќен (superlative)

ipa: [ˈsrɛcɛn]


среќен роденден

pos: phrase

pos_title: 短語

forms: sreḱen rodenden (romanization)

ipa: [ˈsrɛcɛn ˈrɔdɛndɛn]


срна

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sьrna。

forms:
srna (romanization)
срни (plural)
срнче (diminutive)

ipa: [ˈsr̩na]


срп

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sьrpъ

forms: srp (romanization)

ipa: [sr̩p]


advice column

glosses: 報紙的問答專欄（通常以匿名讀者前來諮商為主）。

forms: advice columns (plural)

agony column

sense: 報紙的問答專欄（通常以匿名讀者前來諮商為主）。


advice columnist

glosses: 一些定期在報紙上寫問答專欄的作者

text: The columns consist of letters from men and women with problems, followed by brief answers from the advice columnist. The letters are often filled with emotion.

ref: 1984, Hilarie N. Staton, Think and Write, Good Year Books (ISBN 9780673180285), page 115:

text: Ann Landers, who sometimes wrote her columns from her bathtub, called herself “the general manager of the world,” which pretty much describes the types of questions an advice columnist might be called upon to answer.

ref: 2006, Alecia T. Devantier, Carol A. Turkington, Extraordinary Jobs in Media, Infobase Publishing (ISBN 9781438111773), page 1:

text: Margaret Maron, author of Winter's Child "A really plummy mystery, flawlessly plotted, that I especially loved because the heroine is an advice columnist — and a good one!"

ref: 2007, Roberta Isleib, Deadly Advice, Penguin (ISBN 9780425214749)

text: Readers, at least contemporary ones, are aware that writing to an advice columnist is an odd place to turn for help. They didn't doubt, however, that people still wrote to advice columns.

ref: 2017, David Gudelunas, Confidential to America: Newspaper Advice Columns and Sexual Education, Routledge (ISBN 9781351298506)

forms: advice columnists (plural)


rubbish bin

forms: rubbish bins (plural)

audio: en-au-rubbish bin.ogg


garbage can

forms: garbage cans (plural)

ashcan

sense: 裝垃圾

wastepaper basket

sense: 裝廢紙

notes: 這片語最早是指大型金屬容器（尤其指桶形容器），不過現在和其他裝垃圾的容器詞可以互換。


ႁူဝ်ၽၵ်းပိုၵ်ႉ

pos_title: 名词

forms: hǒ phák pṵ̂ek (romanization)

audio: Shn-ႁူဝ်ၽၵ်းပိုၵ်ႉ.wav


title: 垃圾车

redirect: 垃圾車


garbage truck

forms: garbage trucks (plural)

bin lorry

sense: 廢棄物收集運輸工具


糞掃車

forms:
粪扫车 (Simplified-Chinese)
糞埽車 (Traditional-Chinese alternative)
粪埽车 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: pùn-sò-chhia

zh_pron: pùn-sò-tshia

zh_pron: puonsoirchiaf

ipa: /pun²¹⁻⁵³ so²¹⁻⁵³ t͡sʰi̯a⁴⁴/

ipa: /pun⁴¹⁻⁵⁵⁴ so⁴¹⁻⁵⁵⁴ t͡sʰi̯a³³/

ipa: /pun²¹⁻⁵³ so²¹⁻⁵³ t͡sʰi̯a⁴⁴/

ipa: /pun¹¹⁻⁵³ so¹¹⁻⁵³ t͡sʰi̯a⁴⁴/

ipa: /pun²¹⁻⁴¹ sɤ²¹⁻⁴¹ t͡sʰi̯a⁴⁴/


junk food

text: The episode begins with a lifetime of junk food, beer and no exercise catching up with Homer in the form of painful heart contractions.

ref: 2012 June 17, Nathan Rabin, “TV: Review: THE SIMPSONS (CLASSIC): “Homer’s Triple Bypass” (season 4, episode 11; originally aired 12/17/1992)”, in The Onion AV Club:

text: Junk foods and fast foods such as pizzas, hot dogs, doughnuts, cookies, cakes, and so on increase inflammation, promote insulin resistance, and increase the risk of diabetes and obesity.

ref: 2018, Timothy R. Jennings, The Aging Brain, →ISBN, page 82:

forms: junk foods (plural)


垃圾食品

zh_pron: lājī shípǐn

zh_pron: lèsè shípǐn

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄕˊ ㄆㄧㄣˇ

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄕˊ ㄆㄧㄣˇ

zh_pron: laap⁶ saap³ sik⁶ ban²

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄕˊ ㄆㄧㄣˇ

zh_pron: laji shíhpǐn

zh_pron: la¹-chi¹ shih²-pʻin³

zh_pron: lā-jī shŕ-pǐn

zh_pron: lhaji shyrpiin

zh_pron: лацзи шипинь

roman: laczi šipinʹ

ipa: /lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵ ʂʐ̩³⁵ pʰin²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄕˊ ㄆㄧㄣˇ

zh_pron: lèsè shíhpǐn

zh_pron: lê⁴-sê⁴ shih²-pʻin³

zh_pron: lè-sè shŕ-pǐn

zh_pron: lehseh shyrpiin

zh_pron: лэсэ шипинь

roman: lɛsɛ šipinʹ

ipa: /lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹ ʂʐ̩³⁵ pʰin²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: laahp saap sihk bán

zh_pron: laap⁹ saap⁸ sik⁹ ban²

zh_pron: lab⁶ sab³ xig⁶ ben²

ipa: /laːp̚² saːp̚³ sɪk̚² pɐn³⁵/

անառողջ սնունդ

sense: 沒有營養價值的食物

ジャンクフード

roman: jankufūdo

垃圾食物

roman: lājī shíwù

速食

roman: sùshí


垃圾食物

zh_pron: lājī shíwù

zh_pron: lèsè shíwù

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄕˊ ㄨˋ

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄕˊ ㄨˋ

zh_pron: laap⁶ saap³ sik⁶ mat⁶

zh_pron: laji shíhwù

zh_pron: la¹-chi¹ shih²-wu⁴

zh_pron: lā-jī shŕ-wù

zh_pron: lhaji shyrwuh

zh_pron: лацзи шиу

roman: laczi šiu

ipa: /lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵ ʂʐ̩³⁵ u⁵¹/

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄕˊ ㄨˋ

zh_pron: lèsè shíhwù

zh_pron: lê⁴-sê⁴ shih²-wu⁴

zh_pron: lè-sè shŕ-wù

zh_pron: lehseh shyrwuh

zh_pron: лэсэ шиу

roman: lɛsɛ šiu

ipa: /lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹ ʂʐ̩³⁵ u⁵¹/

zh_pron: laahp saap sihk maht

zh_pron: laap⁹ saap⁸ sik⁹ mat⁹

zh_pron: lab⁶ sab³ xig⁶ med⁶

ipa: /laːp̚² saːp̚³ sɪk̚² mɐt̚²/


take out

text: Thanks to that penny he had just spent so recklessly [on a newspaper] he would pass a happy hour, taken, for once, out of his anxious, despondent, miserable self. It irritated him shrewdly to know that these moments of respite from carking care would not be shared with his poor wife, with careworn, troubled Ellen.

ref: 1913，Mrs. [Marie] Belloc Lowndes，第I章，收錄於 The Lodger，London：Methuen，→OCLC；republished in Novels of Mystery: The Lodger; The Story of Ivy; What Really Happened，New York, N.Y.：Longmans, Green and Co., […]，[1933]，→OCLC，10頁：

text: At the same time, three sets of obsolete angle point protectors (used for slip connections), which were considered unsatisfactory, were taken out and several redundant connections removed.

ref: 1962 October, “Talking of Trains: Liverpool Street layout remodelled”, in Modern Railways, page 222:

text: In France, 27% of voters are currently backing the Front National, a party determined to take the country out of the Paris accord, which it sees as “a communist project”.

ref: 2017年 2月20日，Paul Mason，「Climate scepticism is a far-right badge of honour – even in sweltering Australia」，收錄於 The Guardian：

text: Let me take you out for dinner.

translation: 讓我陪你去吃晚餐。

text: I don't know if he's close by. He's unarmed, though. He lost his gun when I took him out.

translation: 我不知道他是否在附近。雖然他沒拿槍。我制服他的時候，他把槍弄丟了。

ref: 2007，Julia Spencer-Fleming，In the Bleak Midwinter（fiction），→ISBN：

text: I tore right through it and took him to the ground and knocked him out cold, "Ralph, oh your going to pay for that." he said and he started fighting me which he was good but not good enough and I took him out in no time.

ref: 2011, Steven Wood, The Dragon Girl: the Beginning (fiction), page 110:

text: "Heard a rumor you took out Mr. Hassel." He mimes a punch.

ref: 2015, Sean Rodman, Tap Out (fiction), page 56:

text: The soldiers were instructed to take out the enemy base by any means necessary.

translation: 士兵被要求以一切必要方式摧毀敵軍基地。

text: Anyway, one of the snipers took him out.

ref: 2003, Jeff Kaye, Two Faces Have I (fiction), page 414:

text: Boss told me when the guy was done, I should take him out.

ref: 2008年 7月14日，Christopher Nolan & Jonathan Nolan，The Dark Knight，由 Happy（William Smillie），Warner Bros. Pictures, DC Comics, Legendary Pictures：

text: Before he could get a shot off, Wilder took him out with two shots to the chest, just as Roderick took out the third shooter.

ref: 2011, Brett Spencer, Two Standing (fiction), page 84:

glosses: 通過法律或其他官方手段獲取

text: take out a loan;  take out medical insurance;  take out a membership;  take out a patent

translation: 獲得貸款；獲得醫療保險；取得成員資格；取得專利

text: Southwark council, which took out the injunction against Matt, believes YouTube has become the "new playground" for gang members.

ref: 2012年 4月19日，Josh Halliday，「Free speech haven or lawless cesspool – can the internet be civilised?」，收錄於 The Guardian：

forms:
takes out (third-person singular present)
taking out (present participle)
took out
taken out (past participle)

audio: En-au-take out.ogg


白色垃圾

zh_pron: báisè lājī

zh_pron: báisè lèsè

zh_pron: ㄅㄞˊ ㄙㄜˋ ㄌㄚ ㄐㄧ

zh_pron: ㄅㄞˊ ㄙㄜˋ ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ

zh_pron: baak⁶ sik¹ laap⁶ saap³

zh_pron: ㄅㄞˊ ㄙㄜˋ ㄌㄚ ㄐㄧ

zh_pron: báisè laji

zh_pron: pai²-sê⁴ la¹-chi¹

zh_pron: bái-sè lā-jī

zh_pron: bairseh lhaji

zh_pron: байсэ лацзи

roman: bajsɛ laczi

ipa: /paɪ̯³⁵ sɤ⁵¹ lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵/

zh_pron: ㄅㄞˊ ㄙㄜˋ ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ

zh_pron: pai²-sê⁴ lê⁴-sê⁴

zh_pron: bái-sè lè-sè

zh_pron: bairseh lehseh

zh_pron: байсэ лэсэ

roman: bajsɛ lɛsɛ

ipa: /paɪ̯³⁵ sɤ⁵¹⁻⁵³ lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹/

zh_pron: baahk sīk laahp saap

zh_pron: baak⁹ sik⁷ laap⁹ saap⁸

zh_pron: bag⁶ xig¹ lab⁶ sab³

ipa: /paːk̚² sɪk̚⁵ laːp̚² saːp̚³/


takeout

etymology_texts: 源自動詞短語 take out。

forms:
take out (alternative)
take-out (alternative)

to-go

raw_tags: 蘇格蘭、美國和加拿大的部分方言


takeout

etymology_texts: 源自動詞短語 take out。

glosses: 將另一球擊打出得分範圍的冰壺球

text: Takeouts on important running topics in the news are one way to add a valuable dimension to the evening news. One consequence, however, has been that there are fewer minutes available on the broadcast for hard news out of Washington.

ref: 1994, Penn Kimball, Woodrow Wilson International Center for Scholars, Downsizing the news: network cutbacks in the nation's capital (page 19)

forms:
take out (alternative)
take-out (alternative)
takeouts (plural)

carryout

sense: 食物

テイクアウト

roman: teiku auto

テークアウト

roman: tēku auto


何曜日

etymology_texts: 源自何 (nan，“哪”) + 曜日 (yōbi，“一周中的天”)。

text: 今日は何曜日ですか？

translation: 今天星期幾？

roman: Kyō wa nan'yōbi desu ka?

ruby: 今 きょ

ruby: 日 う

ruby: 何 なん

ruby: 曜 よう

ruby: 日 び

forms:
何曜日 (canonical)
nan'yōbi (romanization)
なんえうび (archaic)

other: なんよーび

roman: [nàń'yóꜜòbì]

ipa: [nã̠ɰ̃jo̞ːbʲi]

何曜

roman: nan'yō

ruby: 何曜 なんよう


器用貧乏

forms:
器用貧乏 (alternative kanji)
器用貧乏 (canonical)
kiyōbinbō (romanization)

ipa: [kʲijo̞ːbʲĩmbo̞ː]


tarwe

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 tarwe，源自古荷蘭語 *tarwa，源自原始西日耳曼語 *taru。

forms: tarwes (plural)

parts: tar we


tarw

etymology_texts: 源自原始布立吞語 *tarw，源自原始凱爾特語 *tarwos，源自原始印歐語 *táwros。

forms: teirw (plural)

ipa: /ˈtaru/

ipa: /ˈtaːru/


handelsman

forms:
handelsmannen (plural)
handelsmannetje (diminutive)


landmeter

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 lantmeter。等同於land + meten + -er。

forms: landmeters (plural)

parts: land me ter


microbioloog

forms:
microbiologen (plural)
microbioloogje (diminutive)


bioloog

etymology_texts: 可能借自德語 Biologe或法語 biologue。等同於bio- + -loog。

forms:
biologen (plural)
bioloogje (diminutive)
biologe (feminine)

rhymes: -oːx

parts: bio loog


ontdekking

forms:
ontdekkingen (plural)
ontdekkinkje (diminutive)

ipa: /ɔnˈdɛkɪŋ/

parts: ont dek king


ontdekkingsreiziger

glosses: 探險家（尤其用於地理大發現時期）

forms:
ontdekkingsreizigers (plural)
ontdekkingsreizigertje (diminutive)

ipa: /ɔnˌdɛkɪŋsrɛi̯zəɣər/

parts: ont dek kings rei zi ger


correspondentie

forms: correspondenties (plural)

rhymes: -ɛnsi

parts: cor res pon den tie


bierbrouwer

forms:
bierbrouwers (plural)
bierbrouwster (feminine)

parts: bier brou wer


brouwer

forms:
brouwers (plural)
brouwertje (diminutive)

ipa: /ˈbrɑu̯ər/

rhymes: -ɑu̯ər

parts: brou wer


daarna

etymology_texts: 源自荷蘭語 daarna，源自中古荷蘭語 dâerna。等同於daar + na。


daarna

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 dâerna。等同於daar + na。

glosses: 之後，此後（na + dat的代性副詞）

ipa: /daːrˈnaː/


stiefvader

forms:
stiefvaders (plural)
stiefvadertje (diminutive)

ipa: /ˈstiˌfaːdər/

stiefvaar

sense: 繼父

parts: stief va der


kassier

forms:
kassiers (plural)
kassiertje (diminutive)
kassierster (feminine)


boekhouder

forms:
boekhouders (plural)
boekhoudertje (diminutive)
boekhoudster (feminine)

parts: boek hou der


boekhouding

forms:
boekhoudingen (plural)
boekhoudinkje (diminutive)

parts: boek hou ding


ontwikkeling

text: Dit zijn zorgwekkende ontwikkelingen.

translation: 這些是令人擔憂的發展。

forms:
ontwikkelingen (plural)
ontwikkelingetje (diminutive)
ontwikkelinkje

ipa: /ˌɔntˈʋɪ.kə.lɪŋ/

parts: ont wik ke ling


ontwikkelingsland

forms:
ontwikkelingslanden (plural)
ontwikkelingslandje (diminutive)

parts: ont wik ke lings land


belangstelling

forms: belangstellingen (plural)

ipa: /bəˈlɑŋˌstɛ.lɪŋ/

parts: be lang stel ling


sterrenkundige

forms: sterrenkundigen (plural)

ipa: /stɛrə(n)ˈkʏndəɣə/

rhymes: -ʏndəɣə

parts: ster ren kun di ge


scheikunde

etymology_texts: 源自scheiden + -kunde。16世紀由西蒙·斯蒂文所造，代替來自拉丁語chimia的chemie (“化學”)。

audio: Nl-scheikunde (Belgium).ogg


ilmu pisah

etymology_texts: 源自ilmu (“科學”) + pisah (“分離”)，仿譯自荷蘭語 scheikunde (“化學”，字面意思是“分離的知識”)。

forms: ilmu-ilmu pisah (plural)

ipa: [ˈilmu ˈpisah]

kimia

sense: 化學

parts: il mu pi sah


winkel

etymology_texts: 源自荷蘭語 winkel，源自中古荷蘭語 winkel (“角落”)，源自古荷蘭語 winkel，源自原始日耳曼語 *winkilaz，源自原始印歐語 *weng- (“彎曲，拱”)。

forms:
winkels (plural)
winkeltjie (diminutive)

ipa: /ˈvəŋkəl/


winkel

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 winkel (“角落”)，源自古荷蘭語 winkel，源自原始日耳曼語 *winkilaz，源自原始印歐語 *weng- (“彎曲，拱”)。與德語 Winkel、古英語 wincel同源。“商店”義原表示“商人設攤的角落”。

forms:
winkels (plural)
winkeltje (diminutive)

ipa: /ˈʋɪŋkəl/

rhymes: -ɪŋkəl

boetiek

sense: 商店

parts: win kel


winkel

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。

glosses: winkelen的第一人稱單數現在時直陳式。


wonen

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 wōnen，源自古荷蘭語 wonon，源自原始西日耳曼語 *wunēn，源自原始日耳曼語 *wunāną，源自原始印歐語 *wenh₁- (“希望，愛”)。

ipa: /ˈʋoːnə(n)/

rhymes: -oːnən

parts: wo nen


wonen

etymology_texts: 源自古荷蘭語 wonon，源自原始日耳曼語 *wunāną。

forms: wōnen (canonical)


wonen

etymology_texts: 源自古英語 wunian (“居住，熟悉”)。

forms:
woneth
wonynge (present participle)
woned (past participle)


inkomen

forms:
inkomens (plural)
inkomentje (diminutive)


salaris

etymology_texts: 源自荷蘭語 salaris，源自中古荷蘭語 salarijs，源自拉丁語 salarium。

forms: salarisse (plural)


salaris

etymology_texts: 源自中古荷蘭語 salarijs，源自拉丁語 salarium (“薪水；買鹽錢”)，源自sal (“鹽”)。

forms:
salarissen (plural)
salarisje (diminutive)

parts: sa la ris


salari

etymology_texts: 源自拉丁語 salārium。

forms: salaris (plural)


salari

glosses:
salariare 的屈折：
第一人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
salariare 的屈折：
第二人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
salariare 的屈折：
第三人稱單數命令式


salariare

forms:
salariàre (canonical)
salàrio (first-person singular present)
salariài (first-person singular past historic)
salariàto (past participle)
avére (auxiliary)


salariare

glosses: salariar 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


salariar

forms:
salario (first-person singular present)
salarié (first-person singular past)
salariado (past participle)

ipa: /salaˈɾjaɾ/

rhymes: -aɾ


salarium

etymology_texts: salārius (“鹽的”)的名詞化。

glosses: 薪水（原指士兵買鹽的錢）

forms:
salārium (canonical)
salāriī (genitive)
salārī (genitive)


leafă

etymology_texts: 源自希臘語 λεφτά (leftá)。

forms: lefi (plural)


salaire

etymology_texts: 源自古法語 salaire，源自拉丁語 salārium，可能是半接觸借詞。參見古法語的繼承詞salier、saler（和現代法語的salière）。

forms:
salaires (plural)
salarie (alternative)


salaire

etymology_texts: 源自拉丁語 salārium，可能是半接觸借詞。參見繼承詞salier、saler。


privileges

glosses: privilege的第三人稱單數簡單現在時直陳式

ipa: /ˈpɹɪv(ɪ)lɪdʒɪz/

parts: priv i leges


verplichting

forms:
verplichtingen (plural)
verplichtinkje (diminutive)

parts: ver plich ting


exécuteur

etymology_texts: 借自拉丁語 execūtor。

text: exécuteur testamentaire

translation: 遺囑執行人

forms:
exécuteurs (plural)
exécutrice (feminine)


executeur

etymology_texts: 源自中古法語，源自拉丁語 execūtor。

forms:
executeurs (plural)
executeuren (plural)


nalatenschap

forms:
nalatenschappen (plural)
nalatenschapje (diminutive)

ipa: /naːˈlaːtə(n)ˌsxɑp/

erfenis

sense: 遺產

parts: na la ten schap


trash bag

text: The road was full of trash bags awaiting the arrival of the garbage men.

translation: 路上堆滿了垃圾袋，等待著垃圾工人的到來。

forms: trash bags (plural)

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q1860 (eng)-Flame, not lame-trash bag.wav


veronderstellen

etymology_texts: vermoeden + onderstellen 組成的混成詞。對比德語 unterstellen (“假設”)。


onderstellen

etymology_texts: 請參閲主詞條的词源章節。

parts: on der stel len


natuurvorser

forms:
natuurvorsers (plural)
natuurvorsertje (diminutive)

parts: na tuur vor ser


garbage bag

text: The road was full of garbage bags awaiting the arrival of the trash men.

translation: 路上堆滿了垃圾袋，等待著垃圾工人的到來。

forms: garbage bags (plural)


垃圾袋

glosses: 用來處理家庭垃圾的塑膠袋

zh_pron: lājīdài

zh_pron: lèsèdài

zh_pron: ㄌㄚ ㄐㄧ ㄉㄞˋ

zh_pron: ㄌㄜˋ ㄙㄜˋ ㄉㄞˋ

zh_pron: laap⁶ saap³ doi⁶⁻²

zh_pron: lajidài

zh_pron: lā-jī-dài

zh_pron: lhajiday

zh_pron: лацзидай

roman: laczidaj

ipa: /lä⁵⁵ t͡ɕi⁵⁵ taɪ̯⁵¹/

homophone: 垃圾袋

homophone: 垃圾帶

homophone: 垃圾带

zh_pron: lè-sè-dài

zh_pron: lehsehday

zh_pron: лэсэдай

roman: lɛsɛdaj

ipa: /lɤ⁵¹⁻⁵³ sɤ⁵¹⁻⁵³ taɪ̯⁵¹/

zh_pron: laahp saap dói

zh_pron: laap⁹ saap⁸ doi⁶⁻²

zh_pron: lab⁶ sab³ doi⁶⁻²

ipa: /laːp̚² saːp̚³ tɔːi̯²²⁻³⁵/

affaldspose

sense: 處理家庭廢棄物的塑膠袋

ごみ袋

roman: gomi-bukuro


affaldspose

etymology_texts: 源自affald (“垃圾”) + -s- + pose (“包，袋”)，1964年後走入大眾使用。

forms:
affaldsposen
affaldsposer (indefinite plural)


vuilniszak

forms:
vuilniszakken (plural)
vuilniszakje (diminutive)

huisvuilzak

sense: 垃圾袋

parts: vuil nis zak


レジ袋

forms:
レジ袋 (canonical)
rejibukuro (romanization)

ipa: [ɾe̞ʑibɯ̟kɯ̟ɾo̞]

ポリ袋

roman: poribukuro

sense: 塑料袋

ruby: 袋 ぶくろ


masala

etymology_texts: 源自印地語 मसाला (masālā) / 烏爾都語 مسالا (masālā，“香料”)，源自波斯語 مصالح (masâlih，“事情，材料，香料”)，مصلحت (maslahat，“事情，政策，最應該做的事”)的複數，源自阿拉伯語，派生自صَلَحَ (ṣalaḥa，“合適，好，可用”)。

glosses: 瑪莎拉，印度菜中的混合香料

text: When she cooked, she reached out for bottles and masalas without glancing up.

translation: 她做飯的時候，不用抬頭就伸手拿裝瑪莎拉的瓶子。

ref: 2020，Avni Doshi，Burnt Sugar，Hamish Hamilton，第3頁：

forms:
masalas (plural)
masale (plural)

rhymes: -ɑːlə


masala

etymology_texts: 源自希臘語 μασαλάς (masalás)，源自鄂圖曼土耳其語 مشعله (meş'ale)，源自阿拉伯語 مِشْعَل (mišʕal)。

forms: masalale (plural)


手抓飯

glosses: 抓飯／抓饭 (zhuāfàn)之同義詞

forms: 手抓饭 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shǒuzhuāfàn

zh_pron: ㄕㄡˇ ㄓㄨㄚ ㄈㄢˋ

zh_pron: shǒujhuafàn

zh_pron: shǒu-jwā-fàn

zh_pron: shooujuafann

zh_pron: шоучжуафань

roman: šoučžuafanʹ

ipa: /ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ ʈ͡ʂu̯ä⁵⁵ fän⁵¹/


title: 纸囊

redirect: 紙囊


title: 纸袋

redirect: 紙袋


過塑

glosses: 在印刷品上覆蓋一層塑料薄膜

forms: 过塑 (Simplified-Chinese)

zh_pron: guòsù

zh_pron: ㄍㄨㄛˋ ㄙㄨˋ

zh_pron: gwo³ sok³

zh_pron: gwo³ sou³

zh_pron: gwò-sù

zh_pron: guohsuh

zh_pron: госу

roman: gosu

ipa: /ku̯ɔ⁵¹⁻⁵³ su⁵¹/

zh_pron: gwo sok

zh_pron: gwo sou

zh_pron: gwo³ sok⁸

zh_pron: guo³ sog³

zh_pron: guo³ sou³

ipa: /kʷɔː³³ sɔːk̚³/

ipa: /kʷɔː³³ sou̯³³/

覆膜

roman: fùmó


紙簏

forms:
纸簏 (Simplified-Chinese)
紙橐 (Traditional-Chinese alternative)
纸橐 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: chóa-lok

zh_pron: tsuá-lok

zh_pron: zoaflog

ipa: /t͡su̯a⁵⁵⁴⁻²⁴ lɔk̚⁵/

ipa: /t͡su̯a⁴⁴⁵⁻³³ lɔk̚³/

ipa: /t͡su̯a⁵³⁻⁴⁴ lɔk̚³²/


紙袋仔

forms: 纸袋仔 (Simplified-Chinese)

zh_pron: chóa-tē-á

zh_pron: tsuá-tē-á

zh_pron: zoafde'ar

ipa: /t͡su̯a⁵³⁻⁴⁴ te³³ a⁵³/

ipa: /t͡su̯a⁴¹⁻⁴⁴ te³³ a⁴¹/


金紙

glosses: 祭祀神明、祖先或鬼魂時焚燒的紙錢

text: 古早時的官衙攏有辦桌開宴會，現在本省人佇這日有挲冬節圓來食，也遮的圓仔貯三碗排佇祖先的位牌，有時也獻三牲，抑是五牲，點香燭、放炮、燒金紙，拜祖公、神明。

translation: 古早時候，官府都會舉辦筵席，現在本省人在此日會搓冬至湯圓來吃，撒這些湯圓裝三碗排在祖先的靈牌前，有時也奉獻三牲或五牲，點香燭、放鞭炮、焚燒金紙，祭拜祖先、神明。

roman: Kó͘-chá sî ê koaⁿ-gê lóng ū pān-toh khui iàn-hōe, hiān-chāi pún-séng lâng tī chit ji̍t ū so Tang-cheh-îⁿ lâi chia̍h, iā chiah-ê îⁿ-á té 3 óaⁿ pâi tī chó͘-sian ê ūi-pâi, ū-sî iā hiàn sam-seng, á-sī ngó͘-seng, tiám hiuⁿ-chek, pàng phàu, sio kim-chóa, pài chó͘-kong, sîn-bêng.

ref: 《Ki-tok-tô͘ kap Tâi-oân koàn-sio̍k》（基督徒及台灣慣俗），第37頁

text: 古早时的官衙拢有办桌开宴会，现在本省人伫这日有挲冬节圆来食，也遮的圆仔贮三碗排伫祖先的位牌，有时也献三牲，抑是五牲，点香烛、放炮、烧金纸，拜祖公、神明。

forms: 金纸 (Simplified-Chinese)

zh_pron: kîm-chṳ́

zh_pron: gim^ˋ zhi^ˊ

zh_pron: ging¹ zyor³

zh_pron: ging¹ zya³

zh_pron: kim-chóa

zh_pron: gim^ˊ zii^ˋ

zh_pron: gim¹ zi³

ipa: /kim²⁴ t͡sɨ³¹/

ipa: /kim⁵³ t͡ʃi²⁴/

zh_pron: ging⁵ nyor³

zh_pron: ging-ciô̤

ipa: /kiŋ⁵³³⁻¹¹ ^((t͡s-))nyɒ⁴⁵³/

zh_pron: ging⁵ nya³

ipa: /kiŋ⁵⁴⁴⁻²¹ ^((t͡s-))nya³³²/

zh_pron: kim-tsuá

zh_pron: kimzoar

ipa: /kim³³ t͡su̯a⁵⁵⁴/

ipa: /kim⁴⁴⁻³³ t͡su̯a⁵³/

ipa: /kim⁴⁴⁻³³ t͡su̯a⁴¹/

ipa: /kim⁴⁴⁻²² t͡su̯a⁴²/

ipa: /kim⁴⁴⁻²² t͡su̯a⁵³/

元寶

roman: nguòng-bō̤

冥幣

roman: míngbì

冥鈔

roman: míngchāo

棋盤

roman: gì-buàng

棋盤箔

roman: gì-buàng-bŏ̤h

楮錢

roman: chǔqián

神紙

roman: shénzhǐ

紙紮

roman: zhǐzhā

紙錢

roman: zhǐqián

錢紙

roman: zienn² zhr³

陰司紙

roman: jam¹ si¹ zi²


塑膠袋

forms: 塑胶袋 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sùjiāodài

zh_pron: suòjiāodài

zh_pron: ㄙㄨˋ ㄐㄧㄠ ㄉㄞˋ

zh_pron: ㄙㄨㄛˋ ㄐㄧㄠ ㄉㄞˋ

zh_pron: sou³ gaau¹ doi⁶⁻²

zh_pron: sok³ gaau¹ doi⁶⁻²

zh_pron: sok-kâu-thoi

zh_pron: sok-ka-tē

zh_pron: sùjiaodài

zh_pron: sù-jyāu-dài

zh_pron: suhjiauday

zh_pron: суцзяодай

roman: suczjaodaj

ipa: /su⁵¹ t͡ɕi̯ɑʊ̯⁵⁵ taɪ̯⁵¹/

zh_pron: ㄙㄨㄛˋ ㄐㄧㄠ ㄉㄞˋ

zh_pron: suòjiaodài

zh_pron: swò-jyāu-dài

zh_pron: suohjiauday

zh_pron: соцзяодай

roman: soczjaodaj

ipa: /su̯ɔ⁵¹ t͡ɕi̯ɑʊ̯⁵⁵ taɪ̯⁵¹/

zh_pron: sou gāau dói

zh_pron: sok gāau dói

zh_pron: sok⁸ gaau¹ doi⁶⁻²

zh_pron: sou³ gao¹ doi⁶⁻²

zh_pron: sog³ gao¹ doi⁶⁻²

ipa: /sou̯³³ kaːu̯⁵⁵ tɔːi̯²²⁻³⁵/

ipa: /sɔːk̚³ kaːu̯⁵⁵ tɔːi̯²²⁻³⁵/

zh_pron: sog^ˋ gau^ˊ toi

zh_pron: sog⁵ gau¹ toi⁴

ipa: /sok̚² kau̯²⁴⁻¹¹ tʰoi̯⁵⁵/

zh_pron: sokka'de

ipa: /sɔk̚³²⁻⁴ ka⁴⁴⁻³³ te³³/

塑料袋

raw_tags: 中國大陸、馬來西亞、新加坡


銀紙

forms: 银纸 (Simplified-Chinese)

zh_pron: yínzhǐ

zh_pron: ㄧㄣˊ ㄓˇ

zh_pron: ngan⁴ zi²

zh_pron: ngiùn-chṳ́

zh_pron: ngiun² ji³

zh_pron: gûn-chóa

zh_pron: gîn-chóa

zh_pron: yínjhǐh

zh_pron: yín-jř

zh_pron: ynjyy

zh_pron: иньчжи

roman: inʹčži

ipa: /in³⁵ ʈ͡ʂʐ̩²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: ngàhn jí

zh_pron: ngan⁴ dzi²

zh_pron: ngen⁴ ji²

ipa: /ŋɐn²¹ t͡siː³⁵/

homophone: 銀子

homophone: 银子

homophone: 銀紙

homophone: 银纸

zh_pron: ngiun^ˇ zii^ˋ

zh_pron: ngiun² zi³

ipa: /ŋi̯un¹¹ t͡sɨ³¹/

ipa: /ŋiun¹¹ t͡ɕi³¹/

zh_pron: gûn-tsuá

zh_pron: gunzoar

ipa: /ɡun²⁴⁻²² t͡su̯a⁵⁵⁴/

ipa: /ɡun²⁴⁻¹¹ t͡su̯a⁵³/

ipa: /ɡun²⁴⁻²² t͡su̯a⁵³/

zh_pron: gîn-tsuá

zh_pron: ginzoar

ipa: /ɡin²³⁻³³ t͡su̯a⁴¹/

ipa: /ɡin¹³⁻²² t͡su̯a⁵³/

元寶

sense: 紙錢


膠袋

forms: 胶袋 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jiāodài

zh_pron: ㄐㄧㄠ ㄉㄞˋ

zh_pron: gaau¹ doi⁶⁻²

zh_pron: jiaodài

zh_pron: jyāu-dài

zh_pron: jiauday

zh_pron: цзяодай

roman: czjaodaj

ipa: /t͡ɕi̯ɑʊ̯⁵⁵ taɪ̯⁵¹/

homophone: 交代

homophone: 交待

homophone: 膠帶

homophone: 胶带

homophone: 膠袋

homophone: 胶袋

zh_pron: gāau dói

zh_pron: gao¹ doi⁶⁻²

ipa: /kaːu̯⁵⁵ tɔːi̯²²⁻³⁵/

塑料袋

raw_tags: 中國大陸、馬來西亞、新加坡


cut線

etymology_texts: 源自英語 cut + 線／线 (xiàn)。

text: 佢竟然cut我線！

translation: 他竟然掛我電話！

roman: keoi⁵ ging² jin⁴ kat¹ ngo⁵ sin³!

text: 佢竟然cut我线！

forms:
cut綫 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
cut线 (Simplified-Chinese)
cut⫽線 (canonical)

zh_pron: kat¹ sin³

zh_pron: kāt sin

zh_pron: kat⁷ sin³

zh_pron: ked¹ xin³

ipa: /kʰɐt̚⁵ siːn³³/

掛線

roman: guàxiàn

sense: 掛斷電話

切線

roman: qiēxiàn

sense: 變道


變道

forms: 变道 (Simplified-Chinese)

zh_pron: biàndào

zh_pron: ㄅㄧㄢˋ ㄉㄠˋ

zh_pron: bin³ dou⁶

zh_pron: byàn-dàu

zh_pron: bianndaw

zh_pron: бяньдао

roman: bjanʹdao

ipa: /pi̯ɛn⁵¹⁻⁵³ tɑʊ̯⁵¹/

zh_pron: bin douh

ipa: /piːn³³ tou̯²²/


塑料袋兒

glosses: (官話) 塑料袋 (sùliàodài) 的兒化形式。

zh_pron: sùliàodàir

zh_pron: suòliàodàir

zh_pron: ㄙㄨˋ ㄌㄧㄠˋ ㄉㄞˋㄦ

zh_pron: ㄙㄨㄛˋ ㄌㄧㄠˋ ㄉㄞˋㄦ

zh_pron: ㄙㄨˋ ㄌㄧㄠˋ ㄉㄞˋㄦ

zh_pron: sù-lyàu-dàir

zh_pron: suhliawdall

zh_pron: суляодайр

roman: suljaodajr

ipa: /su⁵¹⁻⁵³ li̯ɑʊ̯⁵¹⁻⁵³ tɑɻ⁵¹/

zh_pron: ㄙㄨㄛˋ ㄌㄧㄠˋ ㄉㄞˋㄦ

zh_pron: swò-lyàu-dàir

zh_pron: suohliawdall

zh_pron: соляодайр

roman: soljaodajr

ipa: /su̯ɔ⁵¹⁻⁵³ li̯ɑʊ̯⁵¹⁻⁵³ tɑɻ⁵¹/

塑料袋

raw_tags: 中國大陸、馬來西亞、新加坡


M記

forms: M记 (Simplified-Chinese)

zh_pron: em¹ gei³

zh_pron: ém¹ géi³

ipa: /ɛːm⁵⁵ kei̯³³/


北水

glosses: 購買香港股市的中國內地資金

zh_pron: běishuǐ

zh_pron: ㄅㄟˇ ㄕㄨㄟˇ

zh_pron: bak¹ seoi²

zh_pron: béishuǐ

zh_pron: běishuěi

zh_pron: běi-shwěi

zh_pron: beeishoei

zh_pron: бэйшуй

roman: bɛjšuj

ipa: /peɪ̯²¹⁴⁻³⁵ ʂu̯eɪ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: bāk séui

zh_pron: bak⁷ soey²

zh_pron: beg¹ sêu²

ipa: /pɐk̚⁵ sɵy̯³⁵/


收市

glosses: 商店、市場一日的營業結束

zh_pron: shōushì

zh_pron: ㄕㄡ ㄕˋ

zh_pron: sau¹ si⁵

zh_pron: siu-chhǐ

zh_pron: siu-chhī

zh_pron: shoushìh

zh_pron: shōu-shr̀

zh_pron: shoushyh

zh_pron: шоуши

roman: šouši

ipa: /ʂoʊ̯⁵⁵ ʂʐ̩⁵¹/

homophone: 收市

homophone: 收視

homophone: 收视

zh_pron: sāu síh

zh_pron: seo¹ xi⁵

ipa: /sɐu̯⁵⁵ siː¹³/

zh_pron: siu-tshǐ

ipa: /si̯u³³ t͡sʰi²²/

zh_pron: siu-tshī

zh_pron: siuchi

ipa: /si̯u⁴⁴⁻²² t͡sʰi²²/


tarçın

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 دارچین (tarçin, darçın)，源自波斯語 دارچین (dârčin)。

forms:
tarçını
tarçınlar (plural)

ipa: /taɾt͡ʃɯn/

parts: tar çın


塑膠袋仔

forms: 塑胶袋仔 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sok-kâu-thoi-é

zh_pron: sok-ka-tē-á

zh_pron: sog^ˋ gau^ˊ toi^(eˋ)

zh_pron: sog⁵ gau¹ toi⁴ e³

ipa: /sok̚² kau̯²⁴⁻¹¹ tʰoi̯⁵⁵ e³¹/

zh_pron: sokka'de'ar

ipa: /sɔk̚³²⁻⁴ ka⁴⁴⁻³³ te³³ a⁵³/

ipa: /sɔk̚³²⁻⁴ ka⁴⁴⁻³³ te³³ a⁴¹/

ipa: /sɔk̚³²⁻⁵ ka⁴⁴⁻²² te²²⁻²¹ a⁵³/

塑料袋

raw_tags: 中國大陸、馬來西亞、新加坡


袋仔

zh_pron: thoi-é

zh_pron: toi⁴ ê³

zh_pron: dō-ciě

zh_pron: tē-á

zh_pron: tēr-á

zh_pron: toi^(eˋ)

zh_pron: toi⁴ e³

ipa: /tʰoi̯⁵⁵ e³¹/

ipa: /tʰoɪ⁵³⁻⁵⁵ e³¹/

ipa: /to⁵⁵ t͡siɛ²¹/

zh_pron: de'ar

ipa: /te²¹ a⁴⁴⁵/

ipa: /te²²⁻²¹ a⁵³/

ipa: /te³³ a⁵³/

ipa: /te³³ a⁴¹/

ipa: /tə²²⁻¹² a⁵³/

ipa: /tə⁴¹⁻²² a⁵⁵⁴/

塑膠袋仔

roman: sok-ka-tē-á


M痛

zh_pron: ê̄m tòng

zh_pron: ㄝ ㄊㄨㄥˋ

zh_pron: em¹ tung³

zh_pron: êm tòng

zh_pron: ehm¹ tʻung⁴

zh_pron: ēm tùng

zh_pron: êm1 tonq

zh_pron: эйм тун

roman: ejm tun

ipa: /ˀêm⁵⁵ tʰʊŋ⁵¹/

zh_pron: ém¹ tung³

ipa: /ɛːm⁵⁵ tʰʊŋ³³/


退選

forms: 退选 (Simplified-Chinese)

zh_pron: tuìxuǎn

zh_pron: ㄊㄨㄟˋ ㄒㄩㄢˇ

zh_pron: teoi³ syun²

zh_pron: tuèisyuǎn

zh_pron: twèi-sywǎn

zh_pron: tueysheuan

zh_pron: туйсюань

roman: tujsjuanʹ

ipa: /tʰu̯eɪ̯⁵¹ ɕy̯ɛn²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: teui syún

zh_pron: toey³ syn²

zh_pron: têu³ xun²

ipa: /tʰɵy̯³³ syːn³⁵/

參選

roman: cānxuǎn


參選

forms: 参选 (Simplified-Chinese)

zh_pron: cānxuǎn

zh_pron: ㄘㄢ ㄒㄩㄢˇ

zh_pron: caam¹ syun²

zh_pron: chham-soán

zh_pron: cam¹ suêng²

zh_pron: cansyuǎn

zh_pron: tsān-sywǎn

zh_pron: tsansheuan

zh_pron: цаньсюань

roman: canʹsjuanʹ

ipa: /t͡sʰän⁵⁵ ɕy̯ɛn²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: chāam syún

zh_pron: tsaam¹ syn²

zh_pron: cam¹ xun²

ipa: /t͡sʰaːm⁵⁵ syːn³⁵/

zh_pron: tsham-suán

zh_pron: zhamsoarn

ipa: /t͡sʰam⁴⁴⁻²² su̯an⁵³/

ipa: /t͡sʰam³³ su̯an⁵⁵⁴/

ipa: /t͡sʰam⁴⁴⁻²² su̯an⁵³/

ipa: /t͡sʰam⁴⁴⁻³³ su̯an⁵³/

ipa: /t͡sʰam⁴⁴⁻³³ su̯an⁴¹/

zh_pron: tsham suéng

ipa: /t͡sʰam³³⁻²³ sueŋ⁵²/

退選

roman: tuìxuǎn

sense: 參與選舉


tasarlamak

forms: tasarlar (third-person singular present)


tasavvur

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَصَوُّر (taṣawwur)。

forms:
tasavvuru
tasavvurlar (plural)


tasavvur

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَصَوُّر (taṣawwur)。

forms: tasavvurlar (plural)


tasbeh

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَسْبِيح (tasbīḥ)。

forms: tasbehlar (plural)


tashabbus

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَشَبُّث (tašabbuṯ)。

forms: tashabbuslar (plural)


tashakkur

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَشَكُّر (tašakkur)。

forms: tashakkurlar (plural)


haşere

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 حشره，源自阿拉伯語 حَشَرة (ḥašara)。

forms:
haşereyi (definite accusative)
haşereler (plural)
haşerat (plural)


tashkilot

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَشْكِيلَات (taškīlāt)，تَشْكِيل (taškīl，“組織”)的複數。

forms: tashkilotlar (plural)


tashvish

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَشْوِيش (tašwīš)。

forms: tashvishlar (plural)


Gerinnsel

forms:
Gerinnsels (genitive)
Gerinnsel (plural)

ipa: /ɡəˈʁɪnzəl/

Blutgerinnsel

sense: 血凝块

parts: Ge rinn sel


tasi

etymology_texts: 源自*tasix，源自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。


tasi

etymology_texts: 源自原始波利尼西亞語 *tasi，源自原始大洋洲語 [具體何詞?]，源自原始東部馬來-波利尼西亞語 [具體何詞?]，源自原始中-東部馬來-波利尼西亞語 [具體何詞?]，源自原始馬來-波利尼西亞語 *isa、*əsa，源自原始南島語 *isa、*əsa、*asa。


tasi

etymology_texts: 繼承自原始波利尼西亞語 *tasi，源自原始大洋洲語 [具體何詞?]，源自原始東部馬來-波利尼西亞語 [具體何詞?]，源自原始中-東部馬來-波利尼西亞語 [具體何詞?]，源自原始馬來-波利尼西亞語 *isa、*əsa，源自原始南島語 *isa、*əsa、*asa。


tasi

etymology_texts: 繼承自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。


tasik

etymology_texts: 源自原始馬來語 *tasik，源自原始馬來-占語 [具體何詞?]，源自原始馬來-松巴哇語 [具體何詞?]，源自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。

ipa: /tasik/

parts: ta sik


tasik

etymology_texts: 源自馬來語 tasik、原始馬來語 *tasik，源自原始馬來-占語 [具體何詞?]，源自原始馬來-松巴哇語 [具體何詞?]，源自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。

forms:
tasik-tasik (plural)
ꦠꦱꦶꦏ꧀ (alternative)


tasik

etymology_texts: 源自古爪哇語 tasik，源自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。

forms: tasik

sagara

sense: 海，洋


tasik

forms:
تاسيق (Jawi)
tasik-tasik (plural)
tasikku (informal first-person genitive)
tasikmu (impolite second-person genitive)
tasiknya (third-person genitive)

ipa: /taseʔ/

ipa: /tasɪʔ/

rhymes: -aseʔ

rhymes: -seʔ

rhymes: -eʔ


tasik

etymology_texts: 源自原始菲律賓語 *tasik，源自原始馬來-波利尼西亞語 *tasik。


tasku

etymology_texts: 源自瑞典語 taska。與芬蘭語 tasku、沃特語 tasku等同源。

forms:
tasku (genitive)
taskut (partitive)


tasku

etymology_texts: 借自古瑞典語 taska，源自原始日耳曼語 *taskǭ（可能通過中古低地德語）。


tasku

glosses: taska 的賓格/工具格單數

ipa: /ˈtasku/


tasma

etymology_texts: 與庫梅克語 тасма (tasma)、巴什基爾語 таҫма (taθma)同源。

forms:
tasmanı (definite accusative)
tasmalar (plural)


tasma

bərk

sense: 繫緊


tasma

etymology_texts: 借自古希臘語 δεσμός (desmós，“繃帶”)。

forms:
tasmayı
tasmalar (plural)


tasodif

etymology_texts: 源自阿拉伯語 تَصَادُف (taṣāduf)。

forms: tasodiflar (plural)


tasse

etymology_texts: 源自中古英語 tasse、tache，源自古法語 tasse、tasche (“袋”)，源自古法蘭克語 *taska (“袋”)，源自原始日耳曼語 *taskǭ。與古高地德語 tasca (“袋”)、德語 Tasche (“口袋，袋”)同源。

text: This included the head-piece and gorgett, the back and breast, with skirts of iron called tasses or tassets covering the thighs, as may be seen in the figures, representing the exercise of the pike, published anno 1622, by the title of the Military Art of Training; the same kind of armour was worn by the harquebusiers.

ref: 1786, Francis Grose, A Treatise on Ancient Armour and Weapons, page 21:

forms:
tace (alternative)
tasset (alternative)
tasses (plural)


tasse

etymology_texts: 源自阿拉伯語 طَاس (ṭās)（طَسْت (ṭast)的縮略），源自中古波斯語 tšt' (tašt)，源自原始伊朗語 *taš- (“製作，建築；切”)的過去分詞，源自原始印度-伊朗語 *tā́ćšti，源自原始印歐語 *tḗtḱ-ti ~ *tétḱ-n̥ti，源自*tetḱ- (“創造”)。

forms: tasses (plural)

ipa: /tas/

ipa: /tɑs/


tatar

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-tatar.wav

rhymes: -atar

parts: ta tar


tatar

text: tatar tili

translation: 韃靼語

forms:
tatarroq (comparative)
eng tatar (superlative)


српски

forms: srpski (romanization)

ipa: [ˈsr̩pski]

parts: срп ски


српски

glosses: 塞爾維亞的，塞爾維亞語的，塞爾維亞人的

forms:
ср̏пскӣ (canonical)
sȑpskī (romanization)

ipa: /sr̂pskiː/


срце

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sьrdьce，來自原始印歐語 *ḱḗr。

text: Вле́гоа во ср́цето на зе́мјата.

translation: 他们进入地心

roman: Vlégoa vo sŕceto na zémjata.

text: ср́це на́ зелка.

translation: 白菜心

roman: sŕce ná zelka.

text: На гла́дно ср́це.

translation: 空腹

roman: Na gládno sŕce.

forms:
ср́це (canonical)
sŕce (romanization)
ср́ца (plural)
ср́циња (plural)
ср́цев (relational adjective)
ср́ценце (diminutive)
ср́цуле (diminutive)

ipa: [ˈsr̩t͡sɛ]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-срце.wav

срцеби́ење

roman: srcebíenje

ср́цебол

roman: sŕcebol

срце́вина

roman: srcévina

notes: 以“-иња”結尾的複數形式稍顯口語，一般只用於符號及愛稱之義。

parts: ср це


срце

etymology_texts: 來自原始斯拉夫語 *sьrdьce，來自原始波羅的-斯拉夫語 *śirˀdís，來自原始印歐語 *ḱérd。

text: Срце је шупљи мишићни орган који пумпа крв кроз крвоток помоћу сталних ритмичких контракција.

translation: 心脏是中空的肌肉器官，通过持续的节律性收缩将血液泵入循环系统。

forms:
ср̏це (canonical)
sȑce (romanization)

ipa: /sr̩̂t͡se/


срцевина

forms: srcevina (romanization)

ipa: [sr̩ˈt͡sɛvina]


стакло

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stьklo，来自哥特語 𐍃𐍄𐌹𐌺𐌻𐍃 (stikls)。

forms: staklo (romanization)

ipa: [ˈstakɫɔ]


сталинизам

forms: stalinizam (romanization)

ipa: [staliˈnizam]


сталинистички

forms: stalinistički (romanization)

ipa: [staliˈnistit͡ʃki]


стандард

forms: standard (romanization)

ipa: [ˈstandart]

ipa: [stanˈdart]


стапица

forms: stapica (romanization)

ipa: [ˈstapit͡sa]


стапка

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *stopa。

forms:
stapka (romanization)
стапки (plural)

ipa: [ˈstapka]


стар

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *starъ。

forms:
star (romanization)
постар (comparative)
најстар (superlative)

ipa: [star]


старател

forms: staratel (romanization)

ipa: [ˈstaɾatɛɫ]


старешина

forms: starešina (romanization)

ipa: [staˈrɛʃina]