продовження

forms:
продо́вження (canonical)
prodóvžennja (romanization)
продо́вження (genitive)
продо́вження (nominative plural)
продо́вжень (genitive plural)

ipa: [prɔˈdɔu̯ʒenʲːɐ]

audio: Uk-продовження.ogg


прозорий

pos: adj

pos_title: 形容詞

forms:
прозо́рий (canonical)
prozóryj (romanization)
прозо́ро (adverbial)
прозо́рість (abstract-noun)

ipa: [prɔˈzɔrei̯]

audio: Uk-прозорий.ogg


прозорість

pos: noun

pos_title: 名詞

forms:
прозо́рість (canonical)
prozóristʹ (romanization)
прозо́рості (genitive)
прозо́рости (genitive)

ipa: [prɔˈzɔrʲisʲtʲ]

audio: Uk-прозорість.ogg


密查拉

etymology_texts: 借自馬來語 bicara。

forms:
嘧喳嘮 (Traditional-Chinese alternative)
嘧喳唠 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: bi̍t-cha-la

zh_pron: bi̍t-tsa-la

zh_pron: bidzalaf

ipa: /bit̚⁴⁻³ t͡sa³³⁻²¹ la³³/


промежина

forms:
проме́жина (canonical)
proméžyna (romanization)
проме́жини (genitive)
проме́жини (nominative plural)
проме́жин (genitive plural)

ipa: [prɔˈmɛʒenɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-промежина.wav


промова

etymology_texts: 烏克蘭語 промо́вити (promóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 przemowa。

forms:
промо́ва (canonical)
promóva (romanization)
промо́ви (genitive)
промо́ви (nominative plural)
промо́в (genitive plural)

ipa: [prɔˈmɔʋɐ]

audio: Uk-промова.ogg

мо́ва

roman: móva

зве́рнення

roman: zvérnennja


пропонувати

pos: verb

pos_title: 動詞

forms:
пропонува́ти (canonical)
proponuváty (romanization)
запропонува́ти (perfective)

ipa: [prɔpɔnʊˈʋate]

audio: Uk-пропонувати.ogg

пропонува́ння

roman: proponuvánnja

пропонува́тися

roman: proponuvátysja

пропози́ція

roman: propozýcija


пророцтво

forms:
проро́цтво (canonical)
proróctvo (romanization)
проро́цтва (genitive)
проро́цтва (nominative plural)
проро́цтв (genitive plural)

ipa: [prɔˈrɔt͡stwɔ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-пророцтво.wav

проро́к

roman: proróčycja

пророкува́ти

roman: prorokuváty

проро́чий

roman: proróčyj


простирадло

forms:
простира́дло (canonical)
prostyrádlo (romanization)
простира́дла (genitive)
простира́дла (nominative plural)
простира́дл (genitive plural)

ipa: [prɔsteˈradɫɔ]

audio: Uk-простирадло.ogg


просторий

glosses: 寬敞的，廣闊的，寬廣的，寬大的

forms:
просто́рий (canonical)
prostóryj (romanization)

ipa: [prɔˈstɔrei̯]

audio: Uk-просторий.ogg


простір

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *prostorъ。

forms:
про́стір (canonical)
próstir (romanization)
про́стору (genitive)
про́стори (nominative plural)
про́сторів (genitive plural)
просторо́вий (relational adjective)

ipa: [ˈprɔsʲtʲir]

audio: Uk-простір.ogg

просторо́вий

roman: prostoróvyj

космі́чний про́стір

roman: kosmíčnyj próstir

sense: 外太空

пові́тря́ний про́стір

roman: povítrjányj próstir

sense: 空域


протилежний

etymology_texts: проти- (proty-) + лежа́ти (ležáty) + -ний (-nyj)

forms:
протиле́жний (canonical)
protyléžnyj (romanization)
протиле́жно (adverbial)
протиле́жність (abstract-noun)

ipa: [prɔteˈɫɛʒnei̯]

audio: Uk-протилежний.ogg


профіль

forms:
про́філь (canonical)
prófilʹ (romanization)
про́філю (genitive)
про́філі (nominative plural)
про́філів (genitive plural)
про́фільний (relational adjective)

ipa: [ˈprɔfʲilʲ]

audio: Uk-профіль.ogg


процвітати

forms:
процвіта́ти (canonical)
procvitáty (romanization)
процвісти́ (perfective)

ipa: [prɔt͡sʲʋʲiˈtate]

audio: Uk-процвітати.ogg

процвіта́ння

roman: procvitánnja

процвіта́ючий

roman: procvitájučyj


прямий

forms:
прями́й (canonical)
prjamýj (romanization)

ipa: [prʲɐˈmɪi̯]

криви́й

roman: krivíj

sense: 直的


прямокутник

etymology_texts: 来自прями́й (prjamýj，“直的”) + -о- (-o-) + кут (kut，“角度”) + -ник (-nyk)。

forms:
прямоку́тник (canonical)
prjamokútnyk (romanization)
прямоку́тника (genitive)
прямоку́тники (nominative plural)
прямоку́тників (genitive plural)

ipa: [prʲɐmoˈkutnek]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-прямокутник.wav

чотирику́тник

roman: čotyrykútnyk

sense: 長方形，矩形

прямоку́тний

roman: prjamokútnyj


психіатрія

forms:
психіатрі́я (canonical)
psyxiatríja (romanization)
психіатрі́ї (genitive)
психіатри́чний (relational adjective)

ipa: [psexʲiɐˈtʲrʲijɐ]

психіа́тр

roman: psyxiátr


публікувати

forms:
публікува́ти (canonical)
publikuváty (romanization)

ipa: [pʊblʲikʊˈʋate]

audio: Uk-публікувати.ogg

опубліко́вувати

roman: vydaváty

sense: 出版

публікува́ння

roman: publikuvánnja


пунктуальний

forms:
пунктуа́льний (canonical)
punktuálʹnyj (romanization)
пунктуа́льно (adverbial)
пунктуа́льність (abstract-noun)

ipa: [pʊnktʊˈalʲnei̯]

audio: Uk-пунктуальний.ogg

то́чний

roman: akurátnyj

sense: 守時的


путівник

forms:
путівни́к (canonical)
putivnýk (romanization)
путівника́ (genitive)
путівники́ (nominative plural)
путівникі́в (genitive plural)

ipa: [pʊtʲiu̯ˈnɪk]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-путівник.wav


путінізм

forms:
путіні́зм (canonical)
putinízm (romanization)


піаніно

etymology_texts: 借自意大利語 pianino。

forms:
піані́но (canonical)
pianíno (romanization)

ipa: [pʲiɐˈnʲinɔ]

фортепіа́но

roman: fortepiáno

sense: 立式鋼琴


十四邊形

glosses: 擁有14條邊和14個頂點的多邊形

forms: 十四边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shísì biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄙˋ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: sap⁶ sei³ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄕˊ ㄙˋ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhsìh biansíng

zh_pron: shih²-ssŭ⁴ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-sz̀ byān-syíng

zh_pron: shyrsyh bianshyng

zh_pron: шисы бяньсин

roman: šisy bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ sz̩⁵¹ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: sahp sei bīn yìhng

zh_pron: sap⁹ sei³ bin¹ jing⁴

zh_pron: seb⁶ séi³ bin¹ ying⁴

ipa: /sɐp̚² sei̯³³ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十四角形

roman: jūyonkakkei


тъп

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *tǫpъ。

тъпея

roman: tǎpeja

sense: 愚蠢地作出

тъпотия

roman: tǎpotija

тъпня

roman: tǎpnja

sense: 蠢事

тъпак

roman: tǎpak

sense: 笨蛋，蠢貨


глупан

forms:
глу̀пан (canonical)
glùpan (romanization)

ipa: /ɡlǔpan/

parts: глу пан


glupan

forms:
glùpan (canonical)
глу̀пан

parts: glu pan


четырнадцатиугольник

etymology_texts: четырна́дцать (četyrnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

forms:
четырнадцатиуго́льник (canonical)
četyrnadcatiugólʹnik (romanization)
четырнадцатиуго́льника (genitive)
четырнадцатиуго́льники (nominative plural)
четырнадцатиуго́льников (genitive plural)

ipa: [t͡ɕɪˌtɨrnət͡s(ː)ɨtʲɪʊˈɡolʲnʲɪk]


Vierzehneck

forms:
Vierzehneckes (genitive)
Vierzehnecks (genitive)
Vierzehnecke (plural)

Tetradekagon

sense: 十四邊形

parts: Vier zehn eck


décagone

forms: décagones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Pamputt-décagone.wav


décagonal

forms:
décagonale (feminine)
décagonaux (masculine plural)
décagonales (feminine plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Poslovitch-décagonal.wav


Neuneck

forms:
Neuneckes (genitive)
Neunecks (genitive)
Neunecke (plural)

ipa: /ˈnɔɪ̯nˌ.ɛk/

Nonagon

sense: 九邊形

parts: Neun eck


Nonagon

forms:
Nonagons (genitive)
Nonagone (plural)

ipa: [nonaˈɡoːn]


Elfeck

forms:
Elfeckes (genitive)
Elfecks (genitive)
Elfecke (plural)

Hendekagon

sense: 十一邊形

parts: Elf eck


глух

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *gluxъ。

ipa: [ɡɫux]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-глух.wav

rhymes: -ux


глух

glosses: глухо́й (gluxój) 的短陽性單數

forms:
glux (romanization)
глу̑в (alternative)


глух

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *gluxъ。

forms:
глу̑х (canonical)
glȗh (romanization)
глу̑хӣ
глу̏шӣ (comparative)

ipa: /ɡlûːx/


gluh

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *gluxъ。

forms:
glȗv (alternative)
glȗh (canonical)
глу̑х
glȗhī
glȕšī (comparative)


gluh

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *gluxъ。

forms:
glȗh (canonical)
glȗšji (comparative)
nȁjglȗšji (superlative)

ipa: /ɡlúːx/


gluv

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *gluxъ。

forms:
glȗh (alternative)
glȗv (canonical)
глу̑в
glȗvī
glȕvljī (comparative)

ipa: /ɡlûːʋ/


глушец

etymology_texts: 源自глух (gluh，“聾的”) + -е́ц (-éc)。與波蘭語 gluszec (“松雞”)、烏克蘭語 глуше́ць (hlušécʹ，“松雞”)、白俄羅斯語 глушэ́ц (hlušéc，“松雞”)（參見同義的保加利亞語 глуха́р (gluhár)、俄語 глуха́рь (gluxárʹ)）類似。

forms:
глуше́ц (canonical)
glušéc (romanization)

ipa: [ɡɫoˈʃɛt͡s]

rhymes: -ɛt͡s

ми́шка

roman: plǎh

sense: 老鼠

глуха́р

roman: gluhár

sense: 松雞

глуха́н

roman: gluhán

sense: 聾子

глуха́рче

roman: gluhárče

глу́шило

roman: glúšilo

sense: 蒲公英


глушец

forms:
glušec (romanization)
глувци (plural)
глувче (diminutive)

ipa: [ˈɡɫuʃɛt͡s]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-глушец.wav

глувче

roman: gluvče

sense: 滑鼠，鼠標

parts: глу шец


плъх

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pьlxъ。其他斯拉夫語族的同源詞大多數指的是田鼠，而老鼠則是來自原始斯拉夫語 *krysa或*ščurъ。

text: кни́жен плъх

translation: 書蟲

literal_meaning: 書老鼠

roman: knížen plǎh

text: во́ден плъх

translation: 水䶄

roman: vóden plǎh

forms:
пълх (alternative)
полх (alternative)
пл̥х (dialectal alternative)
plǎh (romanization)

ipa: [pɫɤx]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-плъх.wav

rhymes: -ɤx

патка́н

roman: patkán

sense: 老鼠，耗子

плъ́хче

roman: plǎ́hče

плъхо́к

roman: plǎhók

плъшо́к

roman: plǎšók


паткан

etymology_texts: 可能來自匈牙利語 patkány。

forms:
патка́н (canonical)
patkán (romanization)

ipa: [pɐtˈkan]

rhymes: -an


聾人

forms: 聋人 (Simplified-Chinese)

zh_pron: lóngrén

zh_pron: ㄌㄨㄥˊ ㄖㄣˊ

zh_pron: lung⁴ jan⁴

zh_pron: lúng-rén

zh_pron: longren

zh_pron: лунжэнь

roman: lunžɛnʹ

ipa: /lʊŋ³⁵ ʐən³⁵/

zh_pron: lùhng yàhn

zh_pron: lung⁴ yen⁴

ipa: /lʊŋ²¹ jɐn²¹/

أَصَمّ

sense: 患有聽力障礙的人

ناشنوا

roman: nâšenavâ

聽人

roman: tīngrén


patkány

etymology_texts: 漫遊詞。可能經由斯洛文尼亞語 podgána或意大利語 pantegana傳入。對比威尼斯語 pantegàna (“耗子”)。源頭為中古希臘語 ποντικός (pontikós)，源自μῦς ποντικός (mûs pontikós，“rat”，字面意思是“本都的老鼠”)。

glosses: 過街老鼠，令人痛恨可鄙的人

forms: patkányok (plural)

ipa: [ˈpɒtkaːɲ]

rhymes: -aːɲ

parts: pat kány


patkányméreg

forms: patkánymérgek (plural)

ipa: [ˈpɒtkaːɲmeːrɛɡ]

patkányirtó

sense: 滅鼠藥

parts: pat kány mé reg


rat poison

glosses: 毒裂瓣花（Dichapetalum toxicarium, syn. Chailletia toxicaria），一種西非植物，種子可用來毒殺老鼠

forms: rat poisons (plural)


portions

ipa: /ˈpɔɹʃənz/

ipa: /ˈpɔːʃənz/

ipa: /ˈpoəɹʃənz/

raw_tags: 蘇格蘭，愛爾蘭，其他沒有horse–hoarse合併的方言

ipa: /ˈpoːɹʃənz/

raw_tags: 蘇格蘭，愛爾蘭，其他沒有horse–hoarse合併的方言

ipa: /ˈpoɹʃənz/

raw_tags: 蘇格蘭，愛爾蘭，其他沒有horse–hoarse合併的方言


portions

glosses: porter 的第一人稱複數過去未完成時直陳式

glosses: porter 的第一人稱複數現在時虛擬式


二十邊形

glosses: 擁有20條邊和20個頂點的多邊形

forms: 二十边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: èrshí biānxíng

zh_pron: ㄦˋ ㄕˊ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: ji⁶ sap⁶ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄦˋ ㄕˊ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: èrshíh biansíng

zh_pron: êrh⁴-shih² pien¹-hsing²

zh_pron: èr-shŕ byān-syíng

zh_pron: ellshyr bianshyng

zh_pron: эрши бяньсин

roman: erši bjanʹsin

ipa: /ˀɤɻ⁵¹ ʂʐ̩³⁵ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: yih sahp bīn yìhng

zh_pron: ji⁶ sap⁹ bin¹ jing⁴

zh_pron: yi⁶ seb⁶ bin¹ ying⁴

ipa: /jiː²² sɐp̚² piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

二十角形

roman: nijūkakukei


不調法者

etymology_texts: 源自 不(ぶ)調(ちょう)法(ほう) (buchōhō，“不周到，疏忽，笨拙”) + 者(もの) (mono，“人”)。

forms:
不調法者 (alternative kanji)
無調法者 (alternative kanji)
不調法者 (canonical)
buchōhōmono (romanization)
ぶてうはふもの (archaic)

ipa: [bɯ̟t͡ɕo̞ːho̞ːmo̞no̞]


icosagone

etymology_texts: 源自古希臘語 εἰκοσάγωνος (eikoságōnos，“有二十條邊的”)，源自εἴκοσι (eíkosi，“二十”) + γωνία (gōnía，“角”)。

forms: icosagones (plural)


twintighoek

forms:
twintighoeken (plural)
twintighoekje (diminutive)

ipa: /ˈtʋɪŋtəxˌɦuk/


dron

etymology_texts: 源自俄語 дрон (dron)，源自英語 drone。

forms:
dronu (definite accusative)
dronlar (plural)


dron

forms: drone (alternative)

ipa: /ˈdrɔn/

audio: LL-Q809 (pol)-Jest Spoczko-dron.wav

rhymes: -ɔn


dron

text: Te vas a dar la vuelta al mundo y quieres grabar tus aventuras con un dron.

translation: 您正在環遊世界，您想用無人機記錄下自己的旅程。

ref: 2016, Pablo Strubell, Itziar Marcotegui, Cómo preparar un gran viaje. 2ª ed.: El manual de los trotamundos, La editorial viajera

forms: drones (plural)

ipa: /ˈdɾon/

ipa: [ˈd̪ɾõn]

rhymes: -on


drón

forms:
dróin (genitive singular)
dróin (nominative plural)


дрон

forms:
dron (romanization)
дронови (plural)

ipa: [drɔn]

беспилотник

roman: bespilotno letalo

sense: 無人機


дрон

forms:
dron (romanization)
дро́на (genitive)
дро́ны (nominative plural)
дро́нов (genitive plural)

ipa: [dron]

БПЛА

roman: BPLA

беспило́тник

roman: bespilótnik


дрон

forms:
dron (romanization)
дро́на (genitive)
дро́ни (nominative plural)
дро́нів (genitive plural)

БЛА

roman: BLA

дрон-каміка́дзе

roman: dron-kamikádze


presidenta

pos_title: 名词

forms: presidentes (plural)

president

sense: president 的陰性等價詞


presidenta

forms: presidentas (plural)

presidente

sense: 女主席，女總統

primeira-dama

sense: 主席之妻，总统之妻


presidenta

presidente

sense: presidente 的陰性等價詞


présidente

forms: présidentes (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lepticed7-présidente.wav


leyes

ipa: /ˈleʝes/

ipa: /ˈleʃes/

ipa: /ˈleʒes/

rhymes: -eʝes


південний

forms:
півде́нний (canonical)
pivdénnyj (romanization)

ipa: [pʲiu̯ˈdɛnːei̯]

audio: Uk-південний.ogg

південноамерика́нський

roman: pivdennoamerykánsʹkyj

Півде́нна А́фрика

roman: Pivdénna Áfryka

Півде́нна Аме́рика

roman: Pivdénna Améryka

Півде́нна Коре́я

roman: Pivdénna Koréja


півзахисник

forms:
півзахисни́к (canonical)
pivzaxysnýk (romanization)
півзахисника́ (genitive)
півзахисники́ (nominative plural)
півзахисникі́в (genitive plural)
півзахисни́ця (feminine)

ipa: [pʲiu̯zɐxesˈnɪk]


підвищити

etymology_texts: під- (pid-) + ви́щий (výščyj，“更高的”) + -ити (-yty)

forms:
підви́щити (canonical)
pidvýščyty (romanization)
підви́щувати (imperfective)

ipa: [pʲidˈʋɪʃt͡ʃete]

audio: Uk-підвищити.ogg

зни́зити

roman: znýzyty


підводний човен

forms:
підво́дний чо́вен (canonical)
pidvódnyj čóven (romanization)
підво́дного човна́ (genitive)
підво́дні човни́ (nominative plural)
підво́дних човні́в (genitive plural)

ipa: [pʲidˈwɔdnei̯ ˈt͡ʃɔʋen]


підзаголовок

forms:
підзаголо́вок (canonical)
підза́головок (canonical)
pidzaholóvok (romanization)
pidzáholovok (romanization)
підзаголо́вка (genitive)
підза́головка (genitive)
підзаголо́вки (nominative plural)
підза́головки (nominative plural)
підзаголо́вків (genitive plural)
підза́головків (genitive plural)

ipa: [pʲid͡zzɐɦɔˈɫɔwɔk]

ipa: [pʲid͡zˈzaɦɔɫɔwɔk]


prüfend

pos_title: 动词

glosses: prüfen 的現在時分詞


prüfend

pos_title: 形容词

forms: prüfender (strong nominative masculine singular)


підозра

forms:
підо́зра (canonical)
pidózra (romanization)
підо́зри (genitive)
підо́зри (nominative plural)
підо́зр (genitive plural)

ipa: [pʲiˈdɔzrɐ]

підозрі́ливий

roman: pidozrílyvyj

підозрі́лий

roman: pidozrílyj

підозрі́ння

roman: pidozrínnja

підо́зрювати

roman: pidózrjuvaty


підозрілий

forms:
підозрі́лий (canonical)
pidozrílyj (romanization)
підозрі́ло (adverbial)
підозрі́лість (abstract-noun)

ipa: [pʲidozʲˈrʲiɫei̯]

audio: Uk-підозрілий.ogg

підо́зра

roman: pidózra

підозріва́ти

roman: pidozriváty


підпис

glosses: 簽字，簽名，花押字，署名

forms:
пі́дпис (canonical)
pídpys (romanization)
пі́дпису (genitive)
пі́дписи (nominative plural)
пі́дписів (genitive plural)

ipa: [ˈpʲidpes]


підтримувати

forms:
підтри́мувати (canonical)
pidtrýmuvaty (romanization)
підтри́мати (perfective)

ipa: [pʲidˈtrɪmʊʋɐte]

audio: Uk-підтримувати.ogg

підтри́муваний

roman: pidtrýmuvanyj

підтри́мування

roman: pidtrýmuvannja

підтри́муватися

roman: pidtrýmuvatysja


підхід

forms:
підхі́д (canonical)
pidxíd (romanization)
підхо́ду (genitive)
підхо́ди (nominative plural)
підхо́дів (genitive plural)

ipa: [pʲidʲˈxʲid]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-підхід.wav


підшлункова залоза

forms:
підшлунко́ва за́лоза (canonical)
pidšlunkóva záloza (romanization)
підшлунко́вої за́лози (genitive)
підшлунко́ві за́лози (nominative plural)
підшлунко́вих за́лоз (genitive plural)

ipa: [pʲid͡ʒʃɫʊnˈkɔʋɐ ˈzaɫɔzɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-підшлункова залоза.wav

панкреати́т

roman: pankreatýt


пізно

pos: adv

pos_title: 副詞

forms:
пі́зно (canonical)
pízno (romanization)
пізні́ше (comparative)
найпізні́ше (superlative)

ipa: [ˈpʲiznɔ]

пі́зній

roman: píznij

ра́но

roman: ráno

sense: 晚，遲，遲到


пізній

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pozdьnъ。

forms:
пі́зній (canonical)
píznij (romanization)
пізні́ший (comparative)
найпізні́ший (superlative)
пі́зно (adverbial)

ipa: [ˈpʲizʲnʲii̯]

ра́нній

roman: ránnij

sense: 晚的


піна

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *pěna。

forms:
пі́на (canonical)
pína (romanization)
пі́ни (genitive)

ipa: [ˈpʲinɐ]

пі́нний

roman: pínnyj

пі́ни́стий

roman: pínýstyj

ми́льна пі́на

roman: mýlʹna pína


піраміда

forms:
пірамі́да (canonical)
piramída (romanization)
пірамі́ди (genitive)
пірамі́ди (nominative plural)
пірамі́д (genitive plural)
пірамі́дний (relational adjective)

ipa: [pʲirɐˈmʲidɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-піраміда.wav

піраміда́льний

roman: piramidálʹnyj


піранья

etymology_texts: 借自葡萄牙語 piranha。

forms:
піра́нья (canonical)
piránʹja (romanization)
піра́ньї (genitive)
піра́ньї (nominative plural)
піра́ній (genitive plural)

ipa: [pʲiˈranʲjɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-піранья.wav


пісня

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pěsnь，改寫為常用結尾-ня (-nja)。

forms:
пі́сня (canonical)
písnja (romanization)
пі́сні (genitive)
пісні́ (nominative plural)
пісе́нь (genitive plural)

ipa: [ˈpʲisʲnʲɐ]


піт

etymology_texts: 來自古東斯拉夫語 потъ (potŭ，“汗”)，來自原始斯拉夫語 *potъ (“汗”)。

text: Ще бувши ротним, Денис виклав своє ставлення до війни з путінським рашизмом так: «Я вважаю, що ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю, а не йти на якісь подачки від Росії. Нам не потрібна як подарунок земля, що і так належить нам. Це неправильно. Ми повинні відстоювати свою землю і не маємо права віддавати Донбас в жодному разі…»

translation: While still a company commander, Denis laid out his attitude toward the war against Putin's Ruscism thusly: “I think that we are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat, and not go for some handouts from Russia. We do not need as a gift the land that already belongs to us. It is wrong. We must defend our land and have no right to give away the Donbas under any circumstance…”

roman: Šče buvšy rotnym, Denys vyklav svoje stavlennja do vijny z putinsʹkym rašyzmom tak: “Ja vvažaju, ščo my dosytʹ micni, ščob krovʺju i potom vidvojovuvaty našu zemlju, a ne jty na jakisʹ podačky vid Rosiji. Nam ne potribna jak podarunok zemlja, ščo i tak naležytʹ nam. Ce nepravylʹno. My povynni vidstojuvaty svoju zemlju i ne majemo prava viddavaty Donbas v žodnomu razi…”

ref: 2022 March 23, Serhij Kovalenko, quoting Denys Prokopenko, “«Ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю…» – Герой України Денис Прокопенко ["We are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat…" - Hero of Ukraine Denis Prokopenko]”, in АрміяInform, archived from the original on 03 Apr 2022:

forms:
pit (romanization)
по́ту (genitive)
поти́ (nominative plural)
поті́в (genitive plural)

ipa: [pʲit]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-піт.wav


піхота

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *pěxota，繼承自原始斯拉夫語 *pěxъ，源自原始印歐語 *pēd-，*ped-的一個變體。與烏克蘭語 под (pod) 同源。

forms:
піхо́та (canonical)
pixóta (romanization)
піхо́ти (genitive)

ipa: [pʲiˈxɔtɐ]

піхоти́нец

roman: pixotýnec

піший

roman: pišyj

піхоти́нський

roman: pixotýnsʹkyj

піхо́тний

roman: pixótnyj


піца

etymology_texts: 借自意大利語 pizza。对比俄語 пи́цца (pícca)。

forms:
пі́ца (canonical)
píca (romanization)
пі́ци (genitive)
пі́ци (nominative plural)
піц (genitive plural)

ipa: [ˈpʲit͡sɐ]


пішки

forms:
пі́шки (canonical)
píšky (romanization)

ipa: [ˈpʲiʃke]


радіо

forms:
ра́діо (canonical)
rádio (romanization)

ipa: [ˈradʲiɔ]


радіоактивний

forms:
радіоакти́вний (canonical)
radioaktývnyj (romanization)

ipa: [ˌradʲiɔɐkˈtɪu̯nei̯]

радіа́ція

roman: radiácija


радіостанція

forms:
радіоста́нція (canonical)
radiostáncija (romanization)
радіоста́нції (genitive)
радіоста́нції (nominative plural)
радіоста́нцій (genitive plural)

ipa: [ˌradʲiɔˈstanʲt͡sʲijɐ]


радість

forms:
ра́дість (canonical)
rádistʹ (romanization)
ра́дості (genitive)
ра́дости (genitive)
ра́дості (nominative plural)
ра́достей (genitive plural)

ipa: [ˈradʲisʲtʲ]

audio: Uk-радість.ogg

ра́дісний

roman: rádisnyj


радіус

forms:
ра́діус (canonical)
rádius (romanization)
ра́діуса (genitive)
ра́діуси (nominative plural)
ра́діусів (genitive plural)
ра́діусний (relational adjective)

ipa: [ˈradʲiʊs]

ра́діусний

roman: rádiusnyj


рахунок

forms:
раху́нок (canonical)
raxúnok (romanization)
раху́нка (genitive)
раху́нки (nominative plural)
раху́нків (genitive plural)

ipa: [rɐˈxunɔk]

audio: Uk-рахунок.ogg

ба́нківський раху́нок

roman: bánkivsʹkyj raxúnok

sense: 銀行賬戶


popeln

etymology_texts: 源自Popel (“鼻涕”)。

forms:
popelt (third-person singular present)
popelte (past)
gepopelt (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /ˈpoːpl̩n/

parts: po peln


Зеленский

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: 烏克蘭姓氏，Zelenskyy；澤倫斯基，澤連斯基

text: Влади́мир Алекса́ндрович Зеле́нский

translation: 弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基

roman: Vladímir Aleksándrovič Zelénskij

forms:
Зеле́нский (canonical)
Zelénskij (romanization)
Зеле́нского (genitive)
Зеле́нские (nominative plural)
Зеле́нских (genitive plural)
Зеле́нская (feminine)

ipa: [zʲɪˈlʲenskʲɪj]

Зе

roman: Ze

Зелебо́ба

roman: Zelebóba

Зелибо́ба

roman: Zelibóba

Зе́ля

roman: Zélja

Еле́нский

roman: Jelénskij

ЗЛН

roman: ZLN


Зеленський

etymology_texts: 字面上由 зеле́н- (zelén-，зеле́ний (zelényj，“綠色”) 的詞根) + -ський 陽 單 (-sʹkyj) 組成。等價於波蘭語 Zieloński 陽 個人 單。

glosses: 烏克蘭姓氏，Zelenskyy；澤倫斯基，澤連斯基

text: Володи́мир Олекса́ндрович Зеле́нський

translation: 弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基

roman: Volodýmyr Oleksándrovyč Zelénsʹkyj

forms:
Зеле́нський (canonical)
Zelénsʹkyj (romanization)
Зеле́нського (genitive)
Зеле́нські (nominative plural)
Зеле́нських (genitive plural)
Зеле́нська (feminine)

ipa: [zeˈɫɛnʲsʲkei̯]

зелу́па

roman: zelúpa

ゼレンスキー

roman: Zerensukī

parts: Зе ле́н ський


рація

forms:
ра́ція (canonical)
rácija (romanization)
ра́ції (genitive)
ра́ції (nominative plural)
ра́цій (genitive plural)

ipa: [ˈrat͡sʲijɐ]


реакція

etymology_texts: 來自拉丁語 reāctiō，來自動詞reagō。對照俄語 реа́кция (reákcija)、白俄羅斯語 рэа́кцыя (reákcyja)、波蘭語 reakcja。

forms:
реа́кція (canonical)
reákcija (romanization)
реа́кції (genitive)
реа́кції (nominative plural)
реа́кцій (genitive plural)

ipa: [reˈakt͡sʲijɐ]

audio: Uk-реакція.ogg

ланцюго́ва реа́кція

roman: lancjuhóva reákcija

sense: 連鎖反應

хімі́чна реа́кція

roman: ximíčna reákcija

sense: 化學反應


реалістичний

forms:
реалісти́чний (canonical)
realistýčnyj (romanization)
реалісти́чно (adverbial)
реалісти́чність (abstract-noun)

ipa: [reɐlʲiˈstɪt͡ʃnei̯]

audio: Uk-реалістичний.ogg

реаліза́ція

roman: realizácija

реалі́зм

roman: realízm

реалізува́ти

roman: realizuváty

реалі́ст

roman: realíst

реа́лія

roman: reálija


実効

forms:
實效 (alternative kanji)
実効 (canonical)
jikkō (romanization)
じつかう (archaic)

other: じっこー

roman: [jìkkóó]

ipa: [d͡ʑik̚ko̞ː]


しっこう

pos: soft-redirect

redirects: 失行 失効 疾行 執行 執綱 漆工 膝行


しつかう

redirects: 失行 失効 疾行 執行 執綱 膝行


herziehen

glosses: 移动过来[助動詞 sein]

forms:
zieht her
zog her (past)
hergezogen (past participle)
zöge her
haben (auxiliary)
sein (auxiliary)

ipa: [ˈheːɐ̯ˌt͡siːən]

parts: her zie hen


Ränkespiel

forms:
Ränkespieles (genitive)
Ränkespiels (genitive)
Ränkespiele (plural)

ipa: /ˈʁɛŋkəˌʃpiːl/

parts: Rän ke spiel


耶蘇基督

forms:
耶蘇基督 (canonical)
Iesu Kirisuto (romanization)


伊伊穌斯合利斯托斯

etymology_texts: 借自俄語 Иису́с Христо́с (Iisús Xristós)。

text: 又信惟一主——伊伊穌斯合鿠斯托斯——爲天主之獨一子。

roman: Yòu xìn wéiyī zhǔ — Yīyīsūsī Hélìsītuōsī — wèi Tiānzhǔ zhī dúyī zǐ.

ref: 1863, 《東敎宗鑑》

text: 又信惟一主——伊伊稣斯合鿟斯托斯——为天主之独一子。

ref: 1863, 《東敎宗鑑》

text: 主吾等天主救世者伊伊穌斯合唎斯托斯升天瞻禮

roman: Zhǔ wúděng Tiānzhǔ jiùshìzhě Yīyīsūsī Hélìsītuōsī shēngtiān zhānlǐ

ref: 1884, 《主升天瞻禮讚詞》

text: 主吾等天主救世者伊伊稣斯合唎斯托斯升天瞻礼

ref: 1884, 《主升天瞻禮讚詞》

text: 我主伊伊穌斯合利斯托斯太尊復活瞻禮日

roman: wǒ Zhǔ Yīyīsūsī Hélìsītuōsī tàizūn fùhuó zhānlǐrì

ref: 1918, 《主復活》

text: 我主伊伊稣斯合利斯托斯太尊复活瞻礼日

forms:
伊伊稣斯合利斯托斯
伊伊穌斯合鿠斯托斯 (Traditional-Chinese alternative)
伊伊稣斯合鿟斯托斯 (Simplified-Chinese alternative)
伊伊穌斯合唎斯托斯 (Traditional-Chinese alternative)
伊伊稣斯合唎斯托斯 (Simplified-Chinese alternative)
鿗鿖 (alternative)

zh_pron: Yīyīsūsī Hélìsītuōsī

zh_pron: ㄧ ㄧ ㄙㄨ ㄙ ㄏㄜˊ ㄌㄧˋ ㄙ ㄊㄨㄛ ㄙ

zh_pron: ㄧ ㄧ ㄙㄨ ㄙ ㄏㄜˊ ㄌㄧˋ ㄙ ㄊㄨㄛ ㄙ

zh_pron: Yiyisusih Hélìsihtuosih

zh_pron: I¹-i¹-su¹-ssŭ¹ Ho²-li⁴-ssŭ¹-tʻo¹-ssŭ¹

zh_pron: Yī-yī-sū-sz̄ Hé-lì-sz̄-twō-sz̄

zh_pron: Iisusy Herlihsytuosy

zh_pron: Иисусы Хэлисытосы

roman: Iisusy Xɛlisytosy

ipa: /i⁵⁵ i⁵⁵ su⁵⁵ sz̩⁵⁵ xɤ³⁵ li⁵¹ sz̩⁵⁵ tʰu̯ɔ⁵⁵ sz̩⁵⁵/

耶穌基督

roman: Yēsū Jīdū


合利斯托斯

etymology_texts: 借自俄語 Христо́с (Xristós)。

text: 合利斯托斯由死人裏復活 用死踩滅死 也保在墳墓的得生活

roman: Hélìsītuōsī yóu sǐrén lǐ fùhuó yòng sǐ cǎimiè sǐ yě bǎo zài fénmù de dé shēnghuó

ref: 1918年，《主復活》

text: 合利斯托斯由死人里复活 用死踩灭死 也保在坟墓的得生活

forms:
合鿠斯托斯 (Traditional-Chinese alternative)
合鿟斯托斯 (Simplified-Chinese alternative)
合唎斯托斯 (alternative)
鿖 (alternative)

zh_pron: Hélìsītuōsī

zh_pron: ㄏㄜˊ ㄌㄧˋ ㄙ ㄊㄨㄛ ㄙ

zh_pron: ㄏㄜˊ ㄌㄧˋ ㄙ ㄊㄨㄛ ㄙ

zh_pron: Hélìsihtuosih

zh_pron: Hé-lì-sz̄-twō-sz̄

zh_pron: Herlihsytuosy

zh_pron: Хэлисытосы

roman: Xɛlisytosy

ipa: /xɤ³⁵ li⁵¹ sz̩⁵⁵ tʰu̯ɔ⁵⁵ sz̩⁵⁵/

伊伊穌斯合利斯托斯

roman: Yīyīsūsī Hélìsītuōsī


伊伊穌斯

etymology_texts: 借自俄語 Иису́с (Iisús)，派生自古希臘語 Ἰησοῦς (Iēsoûs)。耶穌／耶稣 (Yēsū)的同源對似詞。

text: 至甘之伊伊穌斯。不離聖父之懷。如人而居於地者。今自青果山。乘榮而升天。

roman: Zhì gān zhī Yīyīsūsī. Bù lí Shèngfù zhī huái. Rú rén ér jū yú dì zhě. Jīn zì Qīngguǒ Shān. Chéng róng ér shēngtiān.

ref: 1884, 《主升天瞻禮讚詞》

text: 至甘之伊伊稣斯。不离圣父之怀。如人而居于地者。今自青果山。乘荣而升天。

ref: 1884, 《主升天瞻禮讚詞》

forms:
伊伊稣斯 (Simplified-Chinese)
鿗 (alternative)

zh_pron: Yīyīsūsī

zh_pron: ㄧ ㄧ ㄙㄨ ㄙ

zh_pron: Yiyisusih

zh_pron: Yī-yī-sū-sz̄

zh_pron: Iisusy

zh_pron: Иисусы

roman: Iisusy

ipa: /i⁵⁵ i⁵⁵ su⁵⁵ sz̩⁵⁵/


移鼠

etymology_texts: 借自古典敘利亞語 ܝܫܘܥ (yešuʕ 或 ʾīšōʿ 或 yešuʿ)。

text: 末艷懷後產一男，名為移鼠。

translation: 馬利亞懷孕後生了一個兒子，名叫耶穌。

roman: Mòyàn huái hòu chǎn yī nán, míng wéi Yíshǔ.

ref: 《序聽迷詩所經》，641

text: 末艳怀后产一男，名为移鼠。

translation: 馬利亞懷孕後生了一個兒子，名叫耶穌。

ref: 《序聽迷詩所經》，641

zh_pron: Yíshǔ

zh_pron: ㄧˊ ㄕㄨˇ

zh_pron: ji⁴ syu²

zh_pron: Yí-shǔ

zh_pron: Yishuu

zh_pron: Ишу

roman: Išu

ipa: /i³⁵ ʂu²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

homophone: 遺屬

homophone: 遗属

homophone: 移鼠

zh_pron: yìh syú

zh_pron: ji⁴ sy²

zh_pron: yi⁴ xu²

ipa: /jiː²¹ syː³⁵/

zh_pron: ye syoX


夷數

forms: 夷数 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Yíshù

zh_pron: ㄧˊ ㄕㄨˋ

zh_pron: Yí-shù

zh_pron: Yishuh

ipa: /i³⁵ ʂu⁵¹/

zh_pron: yij srjuH


傍論

glosses: 附帶意見；在判決書中不具拘束力，附帶性的論述

forms:
傍論 (canonical)
bōron (romanization)
ばうろん (archaic)

other: ぼーろん

roman: [bòóróń]

ipa: [bo̞ːɾõ̞ɴ]


title: 论功行赏

redirect: 論功行賞

pos: hard-redirect


aller- -st

pos: circumfix

pos_title: 環綴

glosses: 形成具「…當中最…」、「非常」之意的最高級形容詞”.

text: de allermooiste

translation: 所有當中最美的

text: mijn allerlaaste woorden

translation: 我最後的話

text: voor het allereerst

translation: 首先；第一

audio: Nl-aller- -st.ogg


Gesetzeskommentar

forms:
Gesetzeskommentares (genitive)
Gesetzeskommentars (genitive)
Gesetzeskommentare (plural)

ipa: /ɡəˈzɛt͡səskɔmɛnˌtaːɐ̯/

parts: Ge set zes kom men tar


Geisteswissenschaftlerin

glosses: 女性人文學學者、女性博雅教育學者

forms:
Geisteswissenschaftlerin (genitive)
Geisteswissenschaftlerinnen (plural)
Geisteswissenschaftler (masculine)

ipa: /ˈɡaɪ̯stəsˌvɪsn̩ʃaftləʁɪn/


roof tile

forms:
rooftile (alternative)
roof tiles (plural)


title: 矿泉水

redirect: 礦泉水


title: 多边形

redirect: 多邊形


verscherzen

glosses: （因愚蠢而）失去，浪费掉

forms:
verscherzt (third-person singular present)
verscherzte (past)
verscherzt (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /fɛɐ̯ˈʃɛʁt͡sn̩/

parts: ver scher zen


polygoon

etymology_texts: 借自法語 polygone，源自拉丁語 polygōnum，源自古希臘語 πολύγωνον (polúgōnon)。

text: Polly zij een concave polygoon met hoeken A₁, … Aₙ in een Euclidische ruimte en wil een cracker.

translation: Polly 是一個在歐幾里得空間內具有角 A₁, … Aₙ 的凹面多邊形，它想要一塊餅乾。

forms: polygonen (plural)

rhymes: -oːn

veelhoek

sense: 多邊形

parts: po ly goon


polygone

etymology_texts: 源自古希臘語 πολύγωνος (polúgōnos)。

forms: polygones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-DSwissK-polygone.wav


shumëkëndësh

etymology_texts: 源自shumë (“許多”) + -këndësh (多邊形名稱後綴)。

forms:
shumëkëndësha (indefinite plural)
shumëkëndëshi (definite singular)
shumëkëndëshat (definite plural)


բազմանալ

etymology_texts: 源自古典亞美尼亞語 բազմանամ (bazmanam)。

forms: bazmanal (romanization)

ipa: /bɑzmɑˈnɑl/ [bɑzmɑnɑ́l]

ipa: /pɑzmɑˈnɑl/ [pʰɑzmɑnɑ́l]


բազմանկյուն

forms:
bazmankyun (romanization)
բազմանկիւն

ipa: /bɑzmɑnˈkjun/ [bɑzmɑŋkjún]

ipa: /pɑzmɑnˈɡʏn/ [pʰɑzmɑŋɡʏ́n]

audio: Hy-բազմանկյուն.ogg

բազմանկյունի

roman: bazmankyuni


十一邊形

glosses: 擁有11條邊和11個頂點的多邊形

forms: 十一边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíyī biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄧ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: sap⁶ jat¹ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄕˊ ㄧ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhyi biansíng

zh_pron: shih²-i¹ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-yī byān-syíng

zh_pron: shyri bianshyng

zh_pron: шии бяньсин

roman: šii bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ i⁵⁵ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: sahp yāt bīn yìhng

zh_pron: sap⁹ jat⁷ bin¹ jing⁴

zh_pron: seb⁶ yed¹ bin¹ ying⁴

ipa: /sɐp̚² jɐt̚⁵ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十一角形

roman: jūichikakukei


ဗဟုဂံ

etymology_texts: 源自巴利語 ဗဟု (bahu，“許多”) + ကောဏ (kau:na.，“角”)。

forms: ba.hu.gam (romanization)

ipa: /ba̰hṵɡàɴ/


plurlatero

forms:
plurlateron (accusative singular)
plurlateroj (plural)
plurlaterojn (accusative plural)

ipa: /plurlaˈtero/

roman: plur‧la‧te‧ro

dulatero

sense: 二角形

triangulo

sense: 三角形

kvarlatero

sense: 四邊形

kvinlatero

sense: 五邊形

seslatero

sense: 六邊形

seplatero

sense: 七邊形

oklatero

sense: 八邊形

naŭlatero

sense: 九邊形

deklatero

sense: 十邊形

dekunulatero

sense: 十一邊形

dekdulatero

sense: 十二邊形

dektrilatero

sense: 十三邊形

dekkvarlatero

sense: 十四邊形

dekkvinlatero

sense: 十五邊形

dekseslatero

sense: 十六邊形

dekseplatero

sense: 十七邊形

dekoklatero

sense: 十八邊形

deknaŭlatero

sense: 十九邊形

dudeklatero

sense: 二十邊形


kvinlatero

forms:
kvinlateron (accusative singular)
kvinlateroj (plural)
kvinlaterojn (accusative plural)

ipa: /kvinlaˈtero/

roman: kvin‧la‧te‧ro

plurlatero

sense: 多邊形

kvinlatera

sense: 五邊形的

stelokvinlatero

sense: 五角星


kvinangulo

forms:
kvinangulon (accusative singular)
kvinanguloj (plural)
kvinangulojn (accusative plural)

ipa: /kvinanˈɡulo/

roman: kvi‧nan‧gu‧lo

kvinlatero

sense: 五邊形


elfhoek

forms:
elfhoeken (plural)
elfhoekje (diminutive)

ipa: /ˈɛləfˌɦuk/


hendécagone

forms: hendécagones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lepticed7-hendécagone.wav


veertienhoek

forms:
veertienhoeken (plural)
veertienhoekje (diminutive)

ipa: /ˈvɪrtinˌɦuk/


十七邊形

glosses: 擁有17條邊和17個頂點的多邊形

forms: 十七边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíqī biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄑㄧ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: sap⁶ cat¹ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄕˊ ㄑㄧ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhci biansíng

zh_pron: shih²-chʻi¹ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-chī byān-syíng

zh_pron: shyrchi bianshyng

zh_pron: шици бяньсин

roman: šici bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ t͡ɕʰi⁵⁵ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: sahp chāt bīn yìhng

zh_pron: sap⁹ tsat⁷ bin¹ jing⁴

zh_pron: seb⁶ ced¹ bin¹ ying⁴

ipa: /sɐp̚² t͡sʰɐt̚⁵ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十七角形

roman: jūshichikakuke


二等邊三角形

glosses: 二等辺三角形的舊字體形式

forms:
二等邊三角形 (canonical)
nitōhen sankakukei (romanization)


二等邊三角形

forms:
ideungbyeonsamgakhyeong (romanization)
이등변삼각형 (hangeul)


right-angled triangle

forms: right-angled triangles (plural)

notes: right-angled triangle 在英國更常用，美國則多用 right triangle。


right triangle

forms: right triangles (plural)

notes: right triangle 在美國更常用，英國則多用 right-angled triangle。


cathetus

etymology_texts: 源自拉丁語 cathetus，源自古希臘語 κάθετος (káthetos，“垂直的”)。

forms:
catheti (plural)
cathetuses (plural)


triunghi

forms: triunghiuri (plural)

audio: LL-Q7913 (ron)-Filosoful-triunghi.wav


dreptunghic

forms:
dreptunghică (feminine singular)
dreptunghici (masculine plural)
dreptunghice


dreptunghi

etymology_texts: 源自drept + unghi，仿譯自法語 rectangle或拉丁語 rectangulum。

forms: dreptunghiuri (plural)


dreptunghiular

forms:
dreptunghiulară (feminine singular)
dreptunghiulari (masculine plural)
dreptunghiulare


прямоугольный треугольник

forms:
прямоуго́льный треуго́льник (canonical)
prjamougólʹnyj treugólʹnik (romanization)
прямоуго́льного треуго́льника (genitive)
прямоуго́льные треуго́льники (nominative plural)
прямоуго́льных треуго́льников (genitive plural)

ipa: [prʲɪməʊˈɡolʲnɨj trʲɪʊˈɡolʲnʲɪk]


unghi

etymology_texts: 源自通俗拉丁語詞根 *anglus，源自拉丁語 angulus，源自原始印歐語 *h₂engulos (“接合處”)，源自*h₂eng-、*ang- (“角，獸角”)。

forms:
înghiu (dated alternative)
unghiuri (plural)

ipa: /unɡʲ/

ipa: [uŋɡʲ]


ungher

etymology_texts: 源自通俗拉丁語詞根 *anglarius，源自拉丁語 angulārius的縮約，源自angulus (“角，角落”)。

forms: unghere (plural)


Siebzehneck

forms:
Siebzehneckes (genitive)
Siebzehnecks (genitive)
Siebzehnecke (plural)

parts: Sieb zehn eck


zeventienhoek

forms:
zeventienhoeken (plural)
zeventienhoekje (diminutive)


равносторонний треугольник

forms:
равносторо́нний треуго́льник (canonical)
ravnostorónnij treugólʹnik (romanization)
равносторо́ннего треуго́льника (genitive)
равносторо́нние треуго́льники (nominative plural)
равносторо́нних треуго́льников (genitive plural)

ipa: [rəvnəstɐˈronʲːɪj trʲɪʊˈɡolʲnʲɪk]

пра́вильный треуго́льник

roman: právilʹnyj treugólʹnik

sense: 正三角形


kolmio

glosses: (不計廚房和浴室的) 三房公寓

kolmikulmio

sense: 三角形


kolmikulmainen

forms:
kolmikulmaisempi (comparative)
kolmikulmaisin (superlative)


讓行

forms: 让行 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ràngxíng

zh_pron: ㄖㄤˋ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: ràngsíng

zh_pron: ràng-syíng

zh_pron: ranqshyng

zh_pron: жансин

roman: žansin

ipa: /ʐɑŋ⁵¹ ɕiŋ³⁵/


三角戀

forms: 三角恋 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sānjiǎoliàn

zh_pron: ㄙㄢ ㄐㄧㄠˇ ㄌㄧㄢˋ

zh_pron: saam¹ gok³ lyun²

zh_pron: saⁿ-kak-loân

zh_pron: ㄙㄢ ㄐㄧㄠˇ ㄌㄧㄢˋ

zh_pron: sanjiǎoliàn

zh_pron: sān-jyǎu-lyàn

zh_pron: sanjeauliann

zh_pron: саньцзяолянь

roman: sanʹczjaoljanʹ

ipa: /sän⁵⁵ t͡ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ li̯ɛn⁵¹/

zh_pron: sānjiǎorliàn

zh_pron: ㄙㄢ ㄐㄧㄠˇㄦ ㄌㄧㄢˋ

zh_pron: sanjiǎorliàn

zh_pron: sān-jyǎur-lyàn

zh_pron: sanjeaulliann

zh_pron: саньцзяорлянь

roman: sanʹczjaorljanʹ

ipa: /sän⁵⁵ t͡ɕi̯aʊ̯ɻʷ²¹⁴⁻²¹ li̯ɛn⁵¹/

zh_pron: sāam gok lyún

zh_pron: saam¹ gok⁸ lyn²

zh_pron: sam¹ gog³ lün²

ipa: /saːm⁵⁵ kɔːk̚³ lyːn³⁵/

zh_pron: sann-kak-luân

zh_pron: sva'kakloaan

ipa: /sã⁴⁴⁻²² kak̚³²⁻⁴ lu̯an²⁴/

ipa: /sã³³ kak̚⁵⁻²⁴ lu̯an²⁴/

ipa: /sã⁴⁴⁻²² kak̚³²⁻⁵ lu̯an¹³/

ipa: /sã⁴⁴⁻³³ kak̚³²⁻⁴ lu̯an²⁴/

ipa: /sã⁴⁴⁻³³ kak̚³²⁻⁴ lu̯an²³/

三角関係

roman: さんかくかんけい, sankaku kankei

三角關係

roman: sānjiǎoguānxì


love triangle

glosses: 三角戀，三角關係（多指兩人同時追求另一人）

text: La Battaglia di Legnano is a patriotic melodrama with a love triangle theme included.

ref: 1961 Dec. 12, The Times, p.5 col. F:

forms: love triangles (plural)

ipa: /ˈlʌv ˌtɹaɪ.æŋɡəl/


triangle amoureux

forms: triangles amoureux (plural)

ipa: /tʁi.jɑ̃ɡl a.mu.ʁø/


รักสามเส้า

etymology_texts: 源自รัก (rák) + สามเส้า。

forms: rák-sǎam-sâo (romanization)

other: รักสามเส้า

roman: r ạ k s ā m e s ˆ ā

other: รัก-สาม-เส้า

roman: r ạ k – s ā m – e s ˆ ā

roman: rák-sǎam-sâo

roman: rak-sam-sao


draama

etymology_texts: 源自古希臘語 δρᾶμα (drâma)。


dramaattinen

etymology_texts: dramaatt- + -inen，仿照瑞典語 dramatisk而造，源自古希臘語 δραματικός (dramatikós)。

forms:
dramaattisempi (comparative)
dramaattisin (superlative)


dramaattisesti

forms:
dramaattisemmin (comparative)
dramaattisimmin (superlative)


dramatisk

forms:
dramatisk (neuter singular)
dramatiske
dramatisk
dramatisk


title: 频发

redirect: 頻發


thrombocyte

forms: thrombocytes (plural)

ipa: /ˈθɹɒmbə(ʊ)sʌɪt/

platelet

sense: 血小板


trombocitico

forms:
trombocitica (feminine)
trombocitici (masculine plural)
trombocitiche (feminine plural)


тромбоцит

etymology_texts: 借自俄語 тромбоци́т (trombocít)，源自古希臘語 θρόμβος (thrómbos) + κύτος (kútos)。

forms: trombosit (romanization)


тромбоцит

forms: trombocit (romanization)

ipa: [trɔmbɔˈt͡sit]


тромбоцит

etymology_texts: 借自古希臘語 θρόμβος (thrómbos) + κύτος (kútos)。

forms:
тромбоци́т (canonical)
trombocít (romanization)
тромбоци́та (genitive)
тромбоци́ты (nominative plural)
тромбоци́тов (genitive plural)

ipa: [trəmbɐˈt͡sɨt]

тромбоцит

roman: trombosit


hiutale

etymology_texts: 可能來自方言詞 hiuttaa（“碾，研磨”；對應標準語hivuttaa）。


blodplade

forms:
blodpladen
blodplader (indefinite plural)

ipa: /blodplaːdə/

ipa: [ˈb̥loðˌpʰlæːðə]


bloedplaatje

forms: bloedplaatjes (plural)

ipa: /ˈblutˌplaːtjə/

parts: bloed plaat je


เกล็ดเลือด

etymology_texts: 源自เกล็ด (glèt，“魚鱗”) + เลือด (lʉ̂ʉat，“血液”)。

forms: glèt-lʉ̂ʉat (romanization)

other: เกล็ดเลือด

roman: e k l ˘ ɗ e l ụ̄ ɒ ɗ

other: เกฺล็ด-เลือด

roman: e k ̥ l ˘ ɗ – e l ụ̄ ɒ ɗ

roman: glèt-lʉ̂ʉat

roman: klet-lueat


เกล็ด

etymology_texts: 源自原始西南台語 *kletᴰ，源自原始台語 *klecꟲ，源自上古漢語 介 (上古 *kreːds, “殼；穿盔甲”)。與北部泰語 ᨠᩖᩮᩢᨯ、老撾語 ເກັດ (ket)、傣仂語 ᦵᦂᧆ (k̇ed)、撣語 ၵဵတ်း (két)同源。

forms: glèt (romanization)

other: เกล็ด

roman: e k l ˘ ɗ

other: เกฺล็ด

roman: e k ̥ l ˘ ɗ

roman: glèt

roman: klet

ipa: /klet̚˨˩/


let the cat out of the bag

etymology_texts: （1700年代中期）與pig in a poke相對，如果一个不诚实的商人试图把猫当作猪来卖，而猫出来了或者被人从袋子里拿出来了，那么这个商人的秘密就被泄露了。

glosses: 露餡；洩露秘密；使秘密爲人所知（多指不經意地）

text: It was going to be a surprise party until someone let the cat out of the bag.

translation: 要不是有人洩露了秘密的話，这本來會是一个惊喜派对的。

text: He proved himself as decent, decorous, and conscientious as Peter was rampant, boisterous, and — This last epithet I choose to suppress, because it would let the cat out of the bag.

translation: 他爲人正派、端莊、真誠，而彼得卻是跋扈、暴烈和——這最後的形容詞，姑且從略，因爲寫出來會露餡的。

ref: 1849，Currer Bell [筆名; Charlotte Brontë]，Shirley. A Tale. […]，第III卷，London：Smith, Elder and Co., […]，→OCLC：

forms:
lets the cat out of the bag (third-person singular present)
letting the cat out of the bag (present participle)
let the cat out of the bag (past participle)

audio: En-au-let the cat out of the bag.ogg

ogg_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/En-au-let the cat out of the bag.ogg

spill the beans

sense: 使秘密爲人所知


lets the cat out of the bag

glosses: let the cat out of the bag的第三人稱單數簡單現在時直陳式


trombocyt

etymology_texts: 舊拼寫最早見於20世紀早期。

forms: trombocyten (plural)

rhymes: -it

parts: trom bo cyt


trombocyt

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-trombocyt.wav

rhymes: -ɔt͡sɘt


mineralakvo

forms:
mineralakvon (accusative singular)
mineralakvoj (plural)
mineralakvojn (accusative plural)

ipa: /mineralˈakvo/

audio: LL-Q143 (epo)-Lepticed7-mineralakvo.wav

rhymes: -akvo


sok szerencsét

pos: phrase

pos_title: 短語

etymology_texts: sok (“多”) + szerencse (“運氣”) + -t (賓格後綴)。

ipa: [ˈʃoksɛrɛnt͡ʃeːt]


mineralo

forms:
mineralon (accusative singular)
mineraloj (plural)
mineralojn (accusative plural)

ipa: /mineˈralo/

roman: mi‧ne‧ra‧lo


mineralo

etymology_texts: 借自世界語 mineralo、英語 mineral、法語 minéral、德語 Mineral、意大利語 minerale、俄語 минера́л (minerál)、西班牙語 mineral。

forms: minerali (plural)

erco

sense: 礦石

mineraligar

sense: 使礦物化

mineralizar

sense: 使被礦物滲透

mineralogio

sense: 礦物學


鉱泉水

forms:
鑛泉水 (alternative kanji)
鉱泉水 (canonical)
kōsensui (romanization)
くわうせんすい (archaic)

ipa: [ko̞ːsẽ̞ɰ̃sɨi]

ミネラルウォーター

roman: mineraru wōtā


鑛泉水

forms:
鑛泉水 (canonical)
kōsensui (romanization)


鑛泉水

forms:
gwangcheonsu (romanization)
광천수 (hangeul)


น้ำแร่

etymology_texts: น้ำ (náam) + แร่ (rɛ̂ɛ)

forms: nám-rɛ̂ɛ (romanization)

other: น้ำแร่

roman: n ˆ å æ r ˋ

other: นั้ม-แร่

roman: n ạ ˆ m – æ r ˋ

other: น้าม-แร่

roman: n ˆ ā m – æ r ˋ

roman: nám-rɛ̂ɛ

roman: náam-rɛ̂ɛ

roman: nam-rae

ipa: /naːm˦˥.rɛː˥˩/


แร่

etymology_texts: 與老撾語 ແຮ່ (hǣ)同源。

forms: rɛ̂ɛ (romanization)

other: แร่

roman: æ r ˋ

roman: rɛ̂ɛ

roman: rae

ipa: /rɛː˥˩/

เกลือแร่

roman: glʉʉa-rɛ̂ɛ

แร่ใยหิน

roman: rɛ̂ɛ-yai-hǐn


เกลือแร่

forms: glʉʉa-rɛ̂ɛ (romanization)

other: เกลือแร่

roman: e k l ụ̄ ɒ æ r ˋ

other: เกฺลือ-แร่

roman: e k ̥ l ụ̄ ɒ – æ r ˋ

roman: kluea-rae

ipa: /klɯa̯˧.rɛː˥˩/


минеральная вода

forms:
минера́льная вода́ (canonical)
minerálʹnaja vodá (romanization)
минера́льной воды́ (genitive)
минера́льные во́ды (nominative plural)
минера́льных во́д (genitive plural)

ipa: [mʲɪnʲɪˈralʲnəjə vɐˈda]

минера́лка

roman: minerálka


mineralogio

forms: mineralogii (plural)

ipa: /mineraˈloɡi̯o/


mineralogo

forms:
mineralogon (accusative singular)
mineralogoj (plural)
mineralogojn (accusative plural)

ipa: /mineralˈoɡo/

audio: LL-Q143 (epo)-Lepticed7-mineralogo.wav

rhymes: -oɡo


erco

etymology_texts: 源自德語 Erz，源自原始日耳曼語 *aruts。可能受更早成詞的伊多語 erco的影響。對比意第緒語 אַרץ (arts)、荷蘭語 erts、匈牙利語 érc。

forms:
ercon (accusative singular)
ercoj (plural)
ercojn (accusative plural)

ipa: /ˈert͡so/

roman: er‧co


Weißbuch

forms:
Weißbuchs (genitive)
Weißbuches (genitive)
Weißbücher (plural)

ipa: /ˈvaɪ̯sˌbuːx/

parts: Weiß buch


أفحم

etymology_texts: 來自詞根ف ح م (f ḥ m)。

text: لِأَنَّهُ كَانَ بِٱشْتِدَادٍ يُفْحِمُ الْيَهُودَ جَهْرًا، مُبَيِّنًا بِالْكُتُبِ أَنَّ يَسُوعَ هُوَ الْمَسِيحُ.

translation: 在眾人面前極有能力駁倒猶太人，引聖經證明耶穌是基督。

roman: liʔannahu kāna bištidādin yufḥimu l-yahūda jahran, mubayyinan bi-l-kutubi ʔanna yasūʕa huwa l-masīḥu.

ref: 1865，阿拉伯語聖經（Smith & Van Dyke），「使徒行传，18:28」：

forms:
أَفْحَمَ (canonical)
ʔafḥama (romanization)
يُفْحِمُ (non-past)
إِفْحَام (noun-from-verb)


ревнивий

forms:
ревни́вий (canonical)
revnývyj (romanization)

ipa: [reu̯ˈnɪʋei̯]

audio: Uk-ревнивий.ogg

за́здрісний

roman: zázdrisnyj

зави́сний

roman: zavýsnyj


революційний

forms:
революці́йний (canonical)
revoljucíjnyj (romanization)

ipa: [rewɔlʲʊˈt͡sʲii̯nei̯]

audio: Uk-революційний.ogg

революціоне́р

roman: revoljucionérka

революціоні́зм

roman: revoljucionízm

революціонізува́ти

roman: revoljucionizuváty

револю́ція

roman: revoljúcija


регулярний

forms:
регуля́рний (canonical)
rehuljárnyj (romanization)
регуля́рно (adverbial)
регуля́рність (abstract-noun)

ipa: [reɦʊˈlʲarnei̯]

audio: Uk-регулярний.ogg


резолюція

forms:
резолю́ція (canonical)
rezoljúcija (romanization)
резолю́ції (genitive)
резолю́ції (nominative plural)
резолю́цій (genitive plural)

ipa: [rezoˈlʲut͡sʲijɐ]

audio: Uk-резолюція.ogg


рекламувати

forms:
рекламува́ти (canonical)
reklamuváty (romanization)

ipa: [rekɫɐmʊˈʋate]

audio: Uk-рекламувати.ogg

рекламува́ння

roman: reklamuvánnja

рекламува́тися

roman: reklamuvátysja

рекла́ма

roman: rekláma

рекла́мний

roman: reklámnyj

рекламода́вець

roman: reklamodávecʹ


релігійний

etymology_texts: релі́гія (relíhija，“宗教”) + -ний (-nyj)

forms:
релігі́йний (canonical)
relihíjnyj (romanization)
релігі́йніший (comparative)
релігі́йно (adverbial)
релігі́йність (abstract-noun)

ipa: [relʲiˈɦʲii̯nei̯]

audio: Uk-релігійний.ogg


ремісник

forms:
ремісни́к (canonical)
remisnýk (romanization)
ремісника́ (genitive)
ремісники́ (nominative plural)
ремісникі́в (genitive plural)
ремісни́ця (feminine)

ipa: [remʲisˈnɪk]

audio: Uk-ремісник.ogg


репресія

forms:
репре́сія (canonical)
représija (romanization)
репре́сії (genitive)
репре́сії (nominative plural)
репре́сій (genitive plural)
репреси́вний (relational adjective)

ipa: [reˈprɛsʲijɐ]

репресува́ти

roman: represuváty

ви́тіснення

roman: výtisnennja


риба

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

forms:
ри́ба (canonical)
ríba (romanization)

ipa: [ˈribɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-риба.wav

rhymes: -ibɐ


риба

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

forms:
ри́ба (canonical)
ríba (romanization)
ри́би (plural)
ри́бји (relational adjective)
ри́пче (diminutive)
ри́пка (diminutive)
ри́бичка (diminutive)

ipa: [ˈriba]

audio: LL-Q9296 (mkd)-Bjankuloski06-риба.wav

parts: ри ба


риба

forms:
ри́ба (canonical)
ríba (romanization)
и́зриба (perfective)


риба

etymology_texts: 繼承自古斯洛伐克語 ryba，來自原始斯拉夫語 *ryba。與斯洛伐克語 ryba、盧森尼亞語 ры́ба (rŷ́ba)同源。

forms:
riba (romanization)
рибка (diminutive)
рибни (relational adjective)

rhymes: -iba


риба

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

text: Стрељану данашње генерације знају само као омиљено кино Тушканац, гдје смо радо водили своје требе, мачке, рибе, ките и комаде и одгледали велик дио свог репертоара вестерна и кримића, гдје се навелико пуцало.

ref: 2007 November 12, Zvonimir Milčec, “Puca kino na staroj streljani u Tuškancu”, in Jutarnji list:

forms:
ри̏ба (canonical)
rȉba (romanization)
ри̏бљӣ (relational adjective)
ри̏бица (diminutive)

ipa: /rîba/


риба

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

forms:
ри́ба (canonical)
rýba (romanization)
ри́би (genitive)
ри́би (nominative plural)
риб (genitive plural)
ри́бний (relational adjective)
ри́б'ячий (relational adjective)

ipa: [ˈrɪbɐ]


рибка

forms:
ри́бка (canonical)
rýbka (romanization)
ри́бки (genitive)
ри́бки (nominative plural)
ри́бок (genitive plural)

ipa: [ˈrɪbkɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-рибка.wav


римський

forms:
ри́мський (canonical)
rýmsʹkyj (romanization)

ipa: [ˈrɪmsʲkei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-римський.wav

па́па ри́мський

roman: pápa rýmsʹkyj

sense: 羅馬天主教教皇

Ри́мська імпе́рія

roman: Rýmsʹka impérija

sense: 羅馬帝國

ри́мська ци́фра

roman: rýmsʹka cýfra

sense: 羅馬數字

давньори́мський

roman: davnʹorýmsʹkyj

sense: 古羅馬的

Рим

roman: Rym

ри́млянин

roman: rýmljanyn

ри́млянка

roman: rýmljanka


риса

glosses: рис (ris) 的屬格單數

forms:
ри́са (canonical)
rísa (romanization)

ipa: [ˈrʲisə]


риса

forms:
ри́са (canonical)
rýsa (romanization)
ри́си (genitive)
ри́си (nominative plural)
рис (genitive plural)

ipa: [ˈrɪsɐ]


рись

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *rysь。

forms:
rysʹ (romanization)
ри́сі (genitive)
ри́сі (nominative plural)
ри́сей (genitive plural)

ipa: [rɪsʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-рись.wav


роботодавець

forms:
роботода́вець (canonical)
robotodávecʹ (romanization)
роботода́вця (genitive)
роботода́вці (nominative plural)
роботода́вців (genitive plural)

ipa: [rɔbɔtɔˈdaʋet͡sʲ]

audio: Uk-роботодавець.ogg


родовий

forms:
родови́й (canonical)
rodovýj (romanization)

ipa: [rɔˈdɔʋei̯]

ipa: [rɔdɔˈʋɪi̯]

audio: Uk-родовий.ogg


рожевий

etymology_texts: 借自波蘭語 różowy。

forms:
роже́вий (canonical)
rožévyj (romanization)

ipa: [rɔˈʒɛʋei̯]

audio: Uk-рожевий.ogg


розвиток

etymology_texts: ро́з- (róz-) + вито́к (vytók)。

forms:
ро́звиток (canonical)
rózvytok (romanization)
ро́звитку (genitive)
ро́звитки (nominative plural)
ро́звитків (genitive plural)

ipa: [ˈrɔzʋetɔk]

audio: Uk-розвиток.ogg

розвива́ти

roman: rozvyváty

розви́нути

roman: rozvýnuty


роздягати

etymology_texts: 来自роздягти́ (rozdjahtý) + -а́ти (-áty)。

forms:
роздяга́ти (canonical)
rozdjaháty (romanization)
роздягти́ (perfective)
роздягну́ти (perfective)

ipa: [rɔzʲdʲɐˈɦate]

audio: Uk-роздягати.ogg

роздяга́льний

roman: rozdjahálʹnyj

роздяга́льник

roman: rozdjahálʹnycja

роздяга́льня

roman: rozdjahálʹnja

роздяга́ння

roman: rozdjahánnja

роздяга́тися

roman: rozdjahátysja


розділяти

glosses: 共有，共用，分享，分攤，分擔

forms:
розділя́ти (canonical)
rozdiljáty (romanization)
розділи́ти (perfective)

ipa: [rɔzʲdʲiˈlʲate]

audio: Uk-розділяти.ogg

розділя́тися

roman: rozdiljátysja


роззброєння

forms:
роззбро́єння (canonical)
rozzbrójennja (romanization)
роззбро́єння (genitive)
роззбро́єння (nominative plural)
роззбро́єнь (genitive plural)

ipa: [rɔzːˈbrɔjenʲːɐ]


розлучення

forms:
розлу́чення (canonical)
rozlúčennja (romanization)
розлу́чення (genitive)
розлу́чення (nominative plural)
розлу́чень (genitive plural)

ipa: [rozˈɫut͡ʃenʲːɐ]

audio: Uk-розлучення.ogg

розлуча́ти

roman: rozlučýty

розлуча́тися

roman: rozlučýtysja

розлу́чений

roman: rozlúčena


розмовний

forms:
розмо́вний (canonical)
rozmóvnyj (romanization)

ipa: [rɔzˈmɔu̯nei̯]

audio: Uk-розмовний.ogg


розмір

forms:
ро́змір (canonical)
rózmir (romanization)
ро́зміру (genitive)
ро́зміри (nominative plural)
ро́змірів (genitive plural)

ipa: [ˈrɔzʲmʲir]


розповідь

forms:
ро́зповідь (canonical)
rózpovidʹ (romanization)
ро́зповіді (genitive)
ро́зповіді (nominative plural)
ро́зповідей (genitive plural)

ipa: [ˈrɔzpɔʋʲidʲ]

audio: Uk-розповідь.ogg

розповіда́ння

roman: rozpovidánnja

розповіда́ти

roman: rozpovidáty

розпові́дка

roman: rozpovídka


розпродаж

forms:
розпро́даж (canonical)
rozpródaž (romanization)
розпро́дажу (genitive)
розпрода́жний (relational adjective)

ipa: [rɔzˈprɔdɐʒ]

audio: Uk-розпродаж.ogg

розпродава́ти

roman: rozprodaváty

розпро́дувати

roman: rozpróduvaty

розпрода́ти

roman: rozprodáty


розтерти

forms:
розте́рти (canonical)
roztérty (romanization)
розтира́ти (imperfective)

ipa: [rɔzˈtɛrte]


розум

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *orzumъ。

forms:
ро́зум (canonical)
rózum (romanization)
ро́зуму (genitive)
ро́зуми (nominative plural)
ро́зумів (genitive plural)

ipa: [ˈrɔzʊm]

розу́мний

roman: rozúmnyj

розумі́ти

roman: rozumíty


розумний

forms:
розу́мний (canonical)
rozúmnyj (romanization)
розумні́ший (comparative)
найрозумні́ший (superlative)
розу́мно (adverbial)

ipa: [roˈzumnei̯]

audio: Uk-розумний.ogg


розуміти

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *orzuměti。

forms:
розумі́ти (canonical)
rozumíty (romanization)
зрозумі́ти (perfective)

ipa: [rɔzʊˈmʲite]

audio: Uk-розуміти.ogg


розчарований

forms:
розчаро́ваний (canonical)
rozčaróvanyj (romanization)
розчаро́вано (adverbial)
розчаро́ваність (abstract-noun)

ipa: [rɔʒt͡ʃɐˈrɔʋɐnei̯]


розчарування

forms:
розчарува́ння (canonical)
rozčaruvánnja (romanization)
розчарува́ння (genitive)
розчарува́ння (nominative plural)
розчарува́нь (genitive plural)

ipa: [rɔʒt͡ʃɐrʊˈʋanʲːɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-розчарування.wav


романтичний

forms:
романти́чний (canonical)
romantýčnyj (romanization)
романти́чно (adverbial)
романти́чність (abstract-noun)

ipa: [rɔmɐnˈtɪt͡ʃnei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-романтичний.wav

романтиза́ція

roman: romantyzácija

романти́зм

roman: romantýzm

романтизува́ти

roman: romantyzuváty

рома́нтик

roman: romántyk

рома́нтика

roman: romántyka


румунський

forms:
руму́нський (canonical)
rumúnsʹkyj (romanization)

ipa: [rʊˈmunʲsʲkei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-румунський.wav


русифікація

forms:
русифіка́ція (canonical)
rusyfikácija (romanization)
русифіка́ції (genitive)

ipa: [rʊsefʲiˈkat͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-русифікація.wav

русифіка́тор

roman: rusyfikátor

русифіка́торство

roman: rusyfikátorstvo

русифікува́ти

roman: zrusyfikuváty


рух

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *rȗxъ (“運動”)。

forms:
rux (romanization)
ру́ху (genitive)
ру́хи (nominative plural)
ру́хів (genitive plural)

ipa: [rux]


рушниця

forms:
рушни́ця (canonical)
rušnýcja (romanization)
рушни́ці (genitive)
рушни́ці (nominative plural)
рушни́ць (genitive plural)
рушни́чний (relational adjective)
рушни́чка (diminutive)

ipa: [rʊʃˈnɪt͡sʲɐ]


рятувати

forms:
рятува́ти (canonical)
rjatuváty (romanization)
врятува́ти (perfective)
урятува́ти (perfective)

ipa: [rʲɐtʊˈʋate]

audio: Uk-рятувати.ogg


рівний

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *orvьnъ。

forms:
рі́вний (canonical)
rívnyj (romanization)
рі́вно (adverbial)
рі́вність (abstract-noun)

ipa: [ˈrʲiu̯nei̯]


рівновага

forms:
рівнова́га (canonical)
rivnováha (romanization)
рівнова́ги (genitive)
рівнова́жний (relational adjective)
рівнова́гий (relational adjective)

ipa: [rʲiu̯nɔˈʋaɦɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-рівновага.wav

бала́нс

roman: baláns

sense: 平衡

рівнова́жний

roman: rivnovážnyj


рівність

forms:
рі́вність (canonical)
rívnistʹ (romanization)
рі́вності (genitive)
рі́вности (genitive)

ipa: [ˈrʲiu̯nʲisʲtʲ]

audio: Uk-рівність.ogg


рідина

forms:
рідина́ (canonical)
ridyná (romanization)
рідини́ (genitive)
ріди́ни (nominative plural)
ріди́н (genitive plural)

ipa: [rʲideˈna]


рідна мова

forms:
рі́дна мо́ва (canonical)
rídna móva (romanization)
рі́дної мо́ви (genitive)
рі́дні мо́ви (nominative plural)
рі́дних мо́в (genitive plural)

ipa: [ˈrʲidnɐ ˈmɔʋɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-рідна мова.wav


різниця

forms:
різни́ця (canonical)
riznýcja (romanization)
різни́ці (genitive)
різни́ці (nominative plural)
різни́ць (genitive plural)

ipa: [rʲizˈnɪt͡sʲɐ]

audio: Uk-різниця.ogg


різновид

forms:
різно́вид (canonical)
riznóvyd (romanization)
різно́виду (genitive)
різно́види (nominative plural)
різно́видів (genitive plural)

ipa: [rʲizˈnɔʋed]

audio: Uk-різновид.ogg

raw_tags: 音頻（різнови́д，非標準）

різнови́дний

roman: riznovýdnyj


різноманітність

forms:
різномані́тність (canonical)
riznomanítnistʹ (romanization)
різномані́тності (genitive)
різномані́тности (genitive)

ipa: [rʲiznɔmɐˈnʲitʲnʲisʲtʲ]

audio: Uk-різноманітність.ogg

різномані́ття

roman: riznorídnistʹ

sense: 多樣性


річ

forms:
rič (romanization)
ре́чі (genitive)
ре́чі (nominative plural)
рече́й (genitive plural)

ipa: [rʲit͡ʃ]

до ре́чі

roman: do réči


рішення

forms:
рі́шення (canonical)
ríšennja (romanization)
рі́шення (genitive)
рі́шення (nominative plural)
рі́шень (genitive plural)

ipa: [ˈrʲiʃenʲːɐ]

audio: Uk-рішення.ogg


箏形

forms: 筝形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: zhēngxíng

zh_pron: ㄓㄥ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: jhengsíng

zh_pron: jēng-syíng

zh_pron: jengshyng

zh_pron: чжэнсин

roman: čžɛnsin

ipa: /ʈ͡ʂɤŋ⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

דלתון

roman: daltón

鳶形

roman: yuānxíng


рішучий

forms:
рішу́чий (canonical)
rišúčyj (romanization)
рішу́чість (abstract-noun)

ipa: [rʲiˈʃut͡ʃei̯]

audio: Uk-рішучий.ogg

нерішу́чий

roman: nerišúčyj

sense: 有決心的


самозванець

forms:
самозва́нець (canonical)
samozvánecʹ (romanization)
самозва́нця (genitive)
самозва́нці (nominative plural)
самозва́нців (genitive plural)
самозва́нка (feminine)

ipa: [sɐmɔzˈʋanet͡sʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-самозванець.wav

синдро́м самозва́нця

roman: syndróm samozváncja

sense: 冒名頂替症候群

самозва́нство

roman: samozvánstvo


鳶形

forms: 鸢形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: yuānxíng

zh_pron: ㄩㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: yuansíng

zh_pron: ywān-syíng

zh_pron: iuanshyng

zh_pron: юаньсин

roman: juanʹsin

ipa: /ɥɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/


самооцінка

forms:
самооці́нка (canonical)
samoocínka (romanization)
самооці́нки (genitive)
самооці́нки (nominative plural)
самооці́нок (genitive plural)

ipa: [sɐmɔoˈt͡sʲinkɐ]


самотній

forms:
само́тній (canonical)
samótnij (romanization)
само́тність (abstract-noun)

ipa: [sɐˈmɔtʲnʲii̯]

audio: Uk-самотній.ogg


鷂形

forms: 鹞形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: jiu⁶⁻² jing⁴

zh_pron: yíu yìhng

zh_pron: yiu⁶⁻² ying⁴

ipa: /jiːu̯²²⁻³⁵ jɪŋ²¹/


самотність

forms:
само́тність (canonical)
samótnistʹ (romanization)
само́тності (genitive)
само́тности (genitive)

ipa: [sɐˈmɔtʲnʲisʲtʲ]

audio: Uk-самотність.ogg


санкція

forms:
са́нкція (canonical)
sánkcija (romanization)
са́нкції (genitive)
са́нкції (nominative plural)
са́нкцій (genitive plural)
санкці́йний (relational adjective)

ipa: [ˈsankt͡sʲijɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-санкція.wav

санкціонува́ти

roman: sankcionuváty


свербіти

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *svьrběti。

forms:
свербі́ти (canonical)
sverbíty (romanization)

ipa: [sʋerˈbʲite]

свербі́ння

roman: sverbínnja

свербі́ж

roman: sverbíž

свербля́чка

roman: sverbljáčka


свинець

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *svinьcь。

forms:
свине́ць (canonical)
svynécʹ (romanization)
свинцю́ (genitive)
свинце́вий (relational adjective)

ipa: [sʋeˈnɛt͡sʲ]

audio: Uk-свинець.ogg


свобода слова

forms:
свобо́да сло́ва (canonical)
svobóda slóva (romanization)
свобо́ди сло́ва (genitive)
свобо́ди сло́ва (nominative plural)
свобо́д сло́ва (genitive plural)

ipa: [swɔˈbɔdɐ ˈsɫɔʋɐ]


大量生産

etymology_texts: 源自大量(たいりょう) (tairyō) + 生産(せいさん) (seisan)。

forms:
大量生產 (alternative kanji)
大量生産 (canonical)
tairyō seisan (romanization)
たいりやうせいさん (archaic)

other: たいりょーせーさん

roman: [tàíryóó séꜜèsàǹ]

ipa: [ta̠iɾʲo̞ː se̞ːsã̠ɴ]


священик

etymology_texts: свяще́(нний) (svjaščé(nnyj)，“神聖”) + -ник (-nyk)。另一個拼寫свяще́нник (svjaščénnyk) (加 -нн-) 在2019年被認定為官方標準。

glosses: свяще́нник (svjaščénnyk)的非標準形式：牧師，教士

forms:
свяще́нник (alternative)
свяще́ник (canonical)
svjaščényk (romanization)
свяще́ника (genitive)
свяще́ники (nominative plural)
свяще́ників (genitive plural)

ipa: [sʲʋʲɐʃˈt͡ʃɛnek]

audio: Uk-священик.ogg

свяще́нний

roman: svjaščénnyj

свяще́нство

roman: svjaščénstvo


свідок

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *sъvědъkъ/*sъvědokъ，来自*sъvěděti + *-kъ。对比波蘭語 świadek。

forms:
сві́док (canonical)
svídok (romanization)
сві́дка (genitive)
сві́дки (nominative plural)
сві́дків (genitive plural)
сві́дка (feminine)

ipa: [ˈsʲʋʲidɔk]

очеви́дець

roman: očevýdecʹ

sense: 證人，見證人，目擊者

сві́дчення

roman: svídčennja

сві́дчити

roman: svídčyty


свідок

glosses: сві́дка (svídka) 的屬格複數

forms:
сві́док (canonical)
svídok (romanization)


свідомість

forms:
свідо́мість (canonical)
svidómistʹ (romanization)
свідо́мості (genitive)
свідо́мости (genitive)

ipa: [sʲʋʲiˈdɔmʲisʲtʲ]

audio: Uk-свідомість.ogg

самосвідо́мість

roman: samosvidómistʹ


свідчення

forms:
сві́дчення (canonical)
svídčennja (romanization)
сві́дчення (genitive)
сві́дчення (nominative plural)
сві́дчень (genitive plural)

ipa: [ˈsʲʋʲid͡ʒt͡ʃenʲːɐ]

audio: Uk-свідчення.ogg

сві́док

roman: svídok


свіжий

etymology_texts: 来自原始斯拉夫語 *svěžь。

forms:
сві́жий (canonical)
svížyj (romanization)

ipa: [ˈsʲʋʲiʒei̯]

освіжа́ти

roman: osvižáty

освіжи́ти

roman: osvižýty

гнили́й

roman: hnylýj

sense: 新的，新鮮的，新穎的


світло

forms:
сві́тло (canonical)
svítlo (romanization)
сві́тла (genitive)
світлови́й (relational adjective)

ipa: [ˈsʲʋʲitɫɔ]


світлофор

forms:
світлофо́р (canonical)
svitlofór (romanization)
світлофо́ра (genitive)
світлофо́ри (nominative plural)
світлофо́рів (genitive plural)

ipa: [sʲʋʲitɫɔˈfɔr]

audio: Uk-світлофор.ogg


прямой угол

forms:
прямо́й у́гол (canonical)
prjamój úgol (romanization)
прямо́го угла́ (genitive)
прямы́е углы́ (nominative plural)
прямы́х угло́в (genitive plural)

ipa: [prʲɪˈmoj ˈuɡəɫ]


світогляд

etymology_texts: світ (svit，“世界”) + о́гляд (óhljad) + [具體何詞?] (“观看”)

forms:
світо́гляд (canonical)
svitóhljad (romanization)
світо́гляду (genitive)
світо́гляди (nominative plural)
світо́глядів (genitive plural)

ipa: [sʲʋʲiˈtɔɦlʲɐd]

audio: Uk-світогляд.ogg


напрямую

forms:
напряму́ю (canonical)
naprjamúju (romanization)

ipa: [nəprʲɪˈmujʊ]

audio: Ru-напрямую.ogg


секретар

forms: sekretar (romanization)

audio: Uk-секретар.ogg


сексуальна орієнтація

forms:
сексуа́льна орієнта́ція (canonical)
seksuálʹna orijentácija (romanization)
сексуа́льної орієнта́ції (genitive)
сексуа́льні орієнта́ції (nominative plural)
сексуа́льних орієнта́цій (genitive plural)

ipa: [seksʊˈalʲnɐ ɔrʲijenˈtat͡sʲijɐ]


селезінка

forms:
селезі́нка (canonical)
selezínka (romanization)
селезі́нки (genitive)
селезі́нки (nominative plural)
селезі́нок (genitive plural)

ipa: [seɫeˈzʲinkɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-селезінка.wav


селянство

forms:
селя́нство (canonical)
seljánstvo (romanization)
селя́нства (genitive)

ipa: [seˈlʲanstwɔ]

audio: Uk-селянство.ogg

селяни́н

roman: seljanýn

селя́нка

roman: seljánka

селя́нський

roman: seljánsʹkyj


produção em massa

forms:
producção em massa (obsolete alternative)
produções em massa (plural)


сербський

forms:
се́рбський (canonical)
sérbsʹkyj (romanization)

ipa: [ˈsɛrbsʲkei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-сербський.wav

Се́рбія

roman: Sérbija

серб

roman: serb

се́рбка

roman: sérbka


dormitatae

pos_title: 分詞

glosses: dormītātus 的主格陰性複數

glosses: dormītātus 的屬格陰性單數

glosses: dormītātus 的與格陰性單數

glosses: dormītātus 的呼格陰性複數

forms: dormītātae (canonical)


dormitatus

etymology_texts: dormītō 的完成被動分詞。

forms:
dormītātus (canonical)
dormītāta (feminine)
dormītātum (neuter)


title: 三角关系

redirect: 三角關係


五芒星

glosses: 五角星 (wǔjiǎoxīng)之別名。

五角星

roman: wǔjiǎoxīng

zh_pron: wǔmángxīng

zh_pron: ㄨˇ ㄇㄤˊ ㄒㄧㄥ

zh_pron: wǔmángsing

zh_pron: wǔ-máng-syīng

zh_pron: wuumangshing

zh_pron: умансин

roman: umansin

ipa: /u²¹⁴⁻²¹ mɑŋ³⁵ ɕiŋ⁵⁵/


五芒星

forms:
五芒星 (canonical)
gobōsei (romanization)

五光星

roman: gokōsei

ruby: 五 ご

ruby: 光 こう

ruby: 星 せい

五稜星

roman: goryōsei

ruby: 稜 りょう

五角星

roman: gokakusei

ruby: 角 かく


五芒星

forms:
omangseong (romanization)
오망성 (hangeul)


十五邊形

glosses: 擁有15條邊和15個頂點的多邊形

forms: 十五边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíwǔ biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄨˇ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: sap⁶ ng⁵ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄕˊ ㄨˇ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhwǔ biansíng

zh_pron: shih²-wu³ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-wǔ byān-syíng

zh_pron: shyrwuu bianshyng

zh_pron: шиу бяньсин

roman: šiu bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ u²¹⁴⁻²¹ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: sahp ńgh bīn yìhng

zh_pron: sap⁹ ng⁵ bin¹ jing⁴

zh_pron: seb⁶ ng⁵ bin¹ ying⁴

ipa: /sɐp̚² ŋ̍¹³ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十五角形

roman: jūrokukakukei


quindecagon

forms: quindecagons (plural)

pentadecagon

sense: 十五邊形

parts: quin de ca gon


Fünfzehneck

text: ein regelmäßiges Fünfzehneck

translation: 正十五邊形

forms:
Fünfzehneckes (genitive)
Fünfzehnecks (genitive)
Fünfzehnecke (plural)

parts: Fünf zehn eck


vijftienhoek

forms:
vijftienhoeken (plural)
vijftienhoekje (diminutive)

ipa: /ˈvɛiftinˌɦuk/


title: 四边形

redirect: 四邊形


quadrilatère

forms: quadrilatères (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-DSwissK-quadrilatère.wav


latéral

text: la porte latérale

translation: 側門

forms:
latérale (feminine)
latéraux (masculine plural)
latérales (feminine plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Vaulque-latéral.wav


chaîne latérale

forms: chaînes latérales (plural)

ipa: /ʃɛn la.te.ʁal/


latérale

glosses: latéral 的陰性單數

audio: LL-Q150 (fra)-Lepticed7-latérale.wav


parallélogramme

etymology_texts: 借自拉丁語 parallēlogrammum，借自古希臘語 παραλληλόγραμμον (parallēlógrammon)。

forms: parallélogrammes (plural)


title: 五边形

redirect: 五邊形


pentagone

etymology_texts: 源自拉丁語 pentagonus，源自古希臘語 πεντάγωνος (pentágōnos)。字面上等同於penta- + -gone。

forms: pentagones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lepticed7-pentagone.wav


vijfhoek

forms:
vijfhoeken (plural)
vijfhoekje (diminutive)


title: 六边形

redirect: 六邊形


九角形

glosses: 有九個角的平面圖形，九邊形／九边形 (jiǔbiānxíng)之別名。

九邊形

roman: jiǔbiānxíng

zh_pron: jiǔjiǎoxíng

zh_pron: ㄐㄧㄡˇ ㄐㄧㄠˇ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: jiújiǎoxíng

zh_pron: ㄐㄧㄡˇ ㄐㄧㄠˇ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: jiǒujiǎosíng

zh_pron: jyǒu-jyǎu-syíng

zh_pron: jeoujeaushyng

zh_pron: цзюцзяосин

roman: czjuczjaosin

ipa: /t͡ɕi̯oʊ̯²¹⁴⁻³⁵ t͡ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ ɕiŋ³⁵/


九角形

forms:
九角形 (canonical)
kyūkakukei (romanization)
きゅうかっけい
kyūkakkei
くかくけい
kukakukei
くかっけい
kukakkei


九角形

forms:
gugakhyeong (romanization)
구각형 (hangeul)


title: 七边形

redirect: 七邊形


title: 八边形

redirect: 八邊形


octogone

forms: octogones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-0x010C-octogone.wav


十六邊形

glosses: 擁有16條邊和16個頂點的多邊形

forms: 十六边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíliù biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄌㄧㄡˋ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: sap⁶ cat¹ bin¹ jing⁴

zh_pron: ㄕˊ ㄌㄧㄡˋ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhliòu biansíng

zh_pron: shih²-liu⁴ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-lyòu byān-syíng

zh_pron: shyrliow bianshyng

zh_pron: шилю бяньсин

roman: šilju bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ li̯oʊ̯⁵¹ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: sahp chāt bīn yìhng

zh_pron: sap⁹ tsat⁷ bin¹ jing⁴

zh_pron: seb⁶ ced¹ bin¹ ying⁴

ipa: /sɐp̚² t͡sʰɐt̚⁵ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/


nonagone

forms: nonagones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-nonagone.wav

ennéagone

sense: 九邊形


ennéagone

forms: ennéagones (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-ennéagone.wav


十八邊形

glosses: 擁有18條邊和18個頂點的多邊形

forms: 十八边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíbā biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄅㄚ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: ㄕˊ ㄅㄚ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhba biansíng

zh_pron: shih²-pa¹ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-bā byān-syíng

zh_pron: shyrba bianshyng

zh_pron: шиба бяньсин

roman: šiba bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ pä⁵⁵ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

ipa: /sɐp̚² t͡sʰɐt̚⁵ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十八角形

roman: jūhachikakukei


title: 十边形

redirect: 十邊形


十九邊形

glosses: 擁有19條邊和19個頂點的多邊形

forms: 十九边形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíjiǔ biānxíng

zh_pron: ㄕˊ ㄐㄧㄡˇ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: ㄕˊ ㄐㄧㄡˇ ㄅㄧㄢ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: shíhjiǒu biansíng

zh_pron: shih²-chiu³ pien¹-hsing²

zh_pron: shŕ-jyǒu byān-syíng

zh_pron: shyrjeou bianshyng

zh_pron: шицзю бяньсин

roman: šiczju bjanʹsin

ipa: /ʂʐ̩³⁵ t͡ɕi̯oʊ̯²¹⁴⁻²¹ pi̯ɛn⁵⁵ ɕiŋ³⁵/

ipa: /sɐp̚² t͡sʰɐt̚⁵ piːn⁵⁵ jɪŋ²¹/

十九角形

roman: jūkyūkakukei


ennéagonal

forms:
ennéagonale (feminine)
ennéagonaux (masculine plural)
ennéagonales (feminine plural)


無問題

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

forms: 无问题 (Simplified-Chinese)

zh_pron: mò-mun-thì

zh_pron: bô-būn-tôe

zh_pron: bô-būn-tê

zh_pron: mo^ˇ mun^(tiˇ)

zh_pron: mo² mun⁴ ti²

ipa: /mo¹¹ mun⁵⁵ tʰi¹¹/

zh_pron: bô-būn-tuê

zh_pron: boi'buxndoee

ipa: /bo²⁴⁻¹¹ bun³³⁻¹¹ tu̯e²⁴/

ipa: /bo²⁴⁻²² bun⁴¹⁻²² tu̯e²⁴/

ipa: /bo²⁴⁻²² bun²²⁻²¹ tu̯e²⁴/

zh_pron: boi'buxndee

ipa: /bɤ²³⁻³³ bun³³⁻²¹ te²³/

ipa: /bo¹³⁻²² bun²²⁻²¹ te¹³/

冇問題

roman: mou5 man6 tai4

sense: mou5 man6 tai4


無問題

etymology_texts: 源自粵語 冇問題／冇问题 (mou5 man6 tai4)，因1999年同名電影而流行。

forms:
無問題 (canonical)
無問題 (canonical)
mōmantai (romanization)

大丈夫

sense: 沒問題


冇問題

text: 好嘅，冇問題，一定幫你搞掂。

translation: 好的，沒問題，一定幫你辦成。

roman: hou² ge³, mou⁵ man⁶ tai⁴, jat¹ ding⁶ bong¹ nei⁵ gaau² dim⁶.

text: 好嘅，冇问题，一定帮你搞掂。

translation: 好的，沒問題，一定幫你辦成。

forms: 冇问题 (Simplified-Chinese)

zh_pron: mou⁵ man⁶ tai⁴

zh_pron: móuh mahn tàih

zh_pron: mou⁵ men⁶ tei⁴

ipa: /mou̯¹³ mɐn²² tʰɐi̯²¹/


octadecagon

text: A regular octadecagon cannot be constructed using a compass and straightedge.

translation: 無法用圓規和直尺畫出正十八邊形。

forms: octadecagons (plural)


falaram

glosses:
falar 的第三人稱複數（eles和elas，亦用於vocês及其他代詞）過去時直陳式
# falar 的第三人稱複數（eles和elas，亦用於vocês及其他代詞）過去完成時直陳式


distribui

forms:
distribuas
distribuis
distribuos
distribuus
distribuu

ipa: /distriˈbui/

roman: dis‧tri‧bu‧i

audio: LL-Q143 (epo)-Lepticed7-distribui.wav


distribui

glosses: distribuō 的第一人稱單數完成時主動態直陳式

forms: distribuī (canonical)


distribui

glosses: distribuir 的第三人稱單數現在時直陳式

glosses: distribuir 的第二人稱單數命令式


distribui

forms:
a distribui (canonical)
distribuie
distribuit (past participle)


アトランティス

etymology_texts: 源自古希臘語 Ατλαντίς (Atlantís)。

forms: Atorantisu (romanization)

ipa: [a̠to̞ɾã̠ntʲisɨ]


星型

forms:
星型 (canonical)
hoshigata (romanization)


裸體

forms: 裸体 (Simplified-Chinese)

zh_pron: luǒtǐ

zh_pron: ㄌㄨㄛˇ ㄊㄧˇ

zh_pron: lo² tai²

zh_pron: lǒ͘-thé

zh_pron: ló-thé

zh_pron: lo² ti²

zh_pron: luótǐ

zh_pron: lwǒ-tǐ

zh_pron: luootii

zh_pron: лоти

roman: loti

ipa: /lu̯ɔ²¹⁴⁻³⁵ tʰi²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: ló tái

zh_pron: lo² tei²

ipa: /lɔː³⁵ tʰɐi̯³⁵/

zh_pron: lǒo-thé

ipa: /lɔ²² tʰe⁵⁵⁴/

zh_pron: loy'tea

ipa: /lo⁵³⁻⁴⁴ tʰe⁵³/

zh_pron: ló thí

ipa: /lo⁵²⁻³⁵ tʰi⁵²⁻²¹/

裸體主義

roman: luǒtǐzhǔyì

裸體畫

roman: luǒtǐhuà

裸體運動

roman: luǒtǐyùndòng


裸體

ipa: /lu̯ɔ²¹⁴⁻³⁵ tʰi²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

ipa: /lɔː³⁵ tʰɐi̯³⁵/

ipa: /lɔ²² tʰe⁵⁵⁴/

ipa: /lo⁵³⁻⁴⁴ tʰe⁵³/

ipa: /lo⁵²⁻³⁵ tʰi⁵²⁻²¹/


裸體

forms:
裸體 (canonical)
ratai (romanization)


倮身

glosses: khoả thân (“裸身”)的漢字


市尹

forms:
市尹 (canonical)
shiin (romanization)
しゐん (archaic)

ipa: [ɕiĩɴ]

市長

roman: shichō

ruby: 市 し

ruby: 長 ちょう

府尹

roman: fuin

ruby: 府 ふ

ruby: 尹 いん


しいん

redirects: 子音 子院 四韻 市尹 市隠 死因 私印 試飲 資蔭 指印


title: 辞源

redirect: 辭源


title: 词源

redirect: 詞源


title: 词源学

redirect: 詞源學


प्रज्ञा

etymology_texts: 源自प्र- (pra-，“在...前”) + ज्ञा (√jñā，“知道”)

glosses: प्रज्ञ (prájña) 的陰性單數主格

forms: prájñā (romanization)

ipa: /pɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /ˈpɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /pɾɐ́d͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /ˈpɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

paññā

ປັນຍາ

roman: pan nyā

ပညာ

roman: pɔnɲa

ပိင်ႇၺႃႇ

roman: pìng nyàa

ปัญญา

roman: bpan-yaa

ප්රඥ්ඥාව

roman: pragngnāva


प्रज्ञा

glosses: 智慧，学识，判断力，辨别力（ŚBr.）

glosses: 方法，计策（ŚBr.、ŚāṅkhŚr.）

glosses: 辩才天女，智慧的化身（L.）

glosses: शक्ति (śakti，字面意思是“能量”)之一

glosses: 普贤王如来的力量（MWB.）

ipa: /pɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /ˈpɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /pɾɐ́d͡ʑ.ɲɑː/

ipa: /ˈpɾɐd͡ʑ.ɲɑː/

प्रजानाति

roman: prajānāti


ばったり

pos_title: 副词

forms: battari (romanization)

other: ばったり

roman: [bàttáꜜrì]

ipa: [ba̠t̚ta̠ɾʲi]


清らさん

etymology_texts: 源自原始琉球語 *kiyora，源自原始日語 *kiyora。与德之島語 清らさい (きゅらさい, kyurasai)、日語 清ら (きよら, kiyora)同源。

forms:
淸らさん (alternative kanji)
美らさん (alternative)
ちゅらさん
churasan

ipa: /t͡ɕuɾasaŋ̍/


愛さん

etymology_texts: 源自原始琉球語 *kanasi，源自原始日語 *kanasi (“亲爱的，挚爱的”)。与上古日語 かなし (kanasi，“悲伤的；亲爱的，至爱的；痛心的”)（派生出标准日語 悲しい (kanashii，“伤心的，悲伤的”)）同源。

forms:
悲さん (alternative kanji)
哀さん (alternative kanji)
かなさん
kanasan

ipa: /kanasaŋ̍/

notes: 尽管使用表记悲さん和哀さん在词源上正确且可明确表示该词读法，但因它们在其他语言中会表示“伤心”，“哀伤”一意，所以建议仅使用本表记。


四字成句

forms:
四字成句 (canonical)
yojiseiku (romanization)

ipa: [jo̞ʑise̞ːkɯ̟̊]


揚げ句

glosses: 日本連歌、連句的最後7、7音節的兩句；與発句 (hokku)相對

ruby: 発 ほっ

ruby: 句 く

glosses: 最後，最終，結果（有負面含意）

text: 苦労した揚げ句のはてに失敗した。

translation: 费了不少劲，最後还是失败了。

roman: Kurōshita ageku no hate ni shippaishita.

ruby: 苦労 くろう

ruby: 揚 あ

ruby: 失敗 しっぱい

forms:
挙げ句 (alternative kanji)
揚句 (alternative kanji)
挙句 (alternative kanji)
揚げ句 (canonical)
ageku (romanization)

other: あげく

roman: [àgékú]

ipa: [a̠ɡe̞kɯ̟]


謔笑

forms: 谑笑 (Simplified-Chinese)

zh_pron: xuèxiào

zh_pron: nüèxiào

zh_pron: ㄒㄩㄝˋ ㄒㄧㄠˋ

zh_pron: ㄋㄩㄝˋ ㄒㄧㄠˋ

zh_pron: joek⁶ siu³

zh_pron: gio̍h-chhiò

zh_pron: syuèsiào

zh_pron: sywè-syàu

zh_pron: shiuehshiaw

zh_pron: сюэсяо

roman: sjuesjao

ipa: /ɕy̯ɛ⁵¹⁻⁵³ ɕi̯ɑʊ̯⁵¹/

zh_pron: nyuèsiào

zh_pron: nywè-syàu

zh_pron: niuehshiaw

zh_pron: нюэсяо

roman: njuesjao

ipa: /ny̯ɛ⁵¹⁻⁵³ ɕi̯ɑʊ̯⁵¹/

zh_pron: yeuhk siu

zh_pron: joek⁹ siu³

zh_pron: yêg⁶ xiu³

ipa: /jœːk̚² siːu̯³³/

zh_pron: gio̍h-tshiò

zh_pron: gioiqchioix

ipa: /ɡi̯o(ʔ)⁴⁻²¹ t͡sʰi̯o²¹/

ipa: /ɡi̯o(ʔ)²⁴⁻² t͡sʰi̯o⁴¹/

ipa: /ɡi̯o(ʔ)¹²¹⁻²¹ t͡sʰi̯o²¹/

ipa: /ɡi̯o(ʔ)⁴⁻¹¹ t͡sʰi̯o¹¹/

ipa: /ɡi̯ɤ(ʔ)⁴⁻²¹ t͡sʰi̯ɤ²¹/


終止形

glosses: 日語活用形的一種，用於意思表達結束，狀態描述完整時

forms:
終止形 (canonical)
shūshikei (romanization)
しゆうしけい (archaic)

other: しゅうしけー

roman: [shùúshíkéé]

ipa: [ɕɨːɕi̥ke̞ː]

未然形

roman: mizenkei

ruby: 未 み

ruby: 然 ぜん

ruby: 形 けい

連用形

roman: ren'yōkei

ruby: 連 れん

ruby: 用 よう

連体形

roman: rentaikei

ruby: 体 たい

已然形

roman: izenkei

ruby: 已 い

仮定形

roman: kateikei

ruby: 仮 か

ruby: 定 てい

命令形

roman: meireikei

ruby: 命 めい

ruby: 令 れい


ر ب ب

pos: root

pos_title: 詞根

etymology_texts: 繼承自原始閃米特語 *rabb-，繼承自原始亞非語 *ruub-。


蹴う

glosses: 蹴る (keru，“踢”)的古日語寫法

forms:
蹴う (canonical)
kū (romanization)
蹴ゑ (stem)
蹴ゑ (stem)
蹴うる (stem)
蹴うれ (stem)
蹴ゑよ (stem)
蹴ゑず
蹴うれど
蹴うれば
蹴ゑば
蹴ゑき
蹴ゑけり
蹴ゑつ
蹴ゑぬ
蹴ゑたり
蹴ゑむ


蹴る

etymology_texts:
/kuwe-/ → /kʷe-/ → /ke-/ → /ker-/
源自古日語蹴う (kuu)。
發展
自然地從上古日語和古典日語的下(しも)二(に)段(だん)活(かつ)用(よう) (shimo nidan katsuyō)，-u 結尾的動詞發展為現代日語的下(しも)一(いち)段(だん)活(かつ)用(よう) (shimo ichidan katsuyō)，-eru 結尾的動詞。
其活用形式在中古日語時期從下(しも)二(に)段(だん)活(かつ)用(よう) (shimo nidan katsuyō) (/kuwe-/, /kuu/) 變成下(しも)一(いち)段(だん)活(かつ)用(よう) (shimo ichidan katsuyō) (/kʷe-/, /kʷeru/)。這個動詞是中古日語時期唯一的下一段活用動詞。
其發音 /kʷe/ 大約在西元1300年之前變成 /ke/。
之後，這個動詞在江戶時代早期又從下一段活用 (/ke-/, /keru/) 不規則地變成四(よ)段(だん)活(かつ)用(よう) (yodan katsuyō) (/ker-/, /keru/)。

text: ボールを蹴った。

translation: 踢球。

roman: Bōru o ketta.

ruby: 蹴 け

glosses: （憤怒、狂暴地）離開某處

text: 会議の席を蹴って部屋を出た。

translation: 衝出會議室。

roman: Kaigi no seki o kette heya o deta.

ruby: 会 かい

ruby: 議 ぎ

ruby: 席 せき

ruby: 部屋 へや

ruby: 出 で

text: 申し出を蹴った。

translation: 拒絕了這個提議。

roman: Mōshide o ketta.

ruby: 申 もう

text: 会社は組合の要求を蹴った。

translation: 資方拒絕了工會的要求。

roman: Kaisha wa kumiai no yōkyū o ketta.

ruby: 社 しゃ

ruby: 組 くみ

ruby: 合 あい

ruby: 要 よう

ruby: 求 きゅう

forms:
蹴る (canonical)
keru (romanization)
蹴り (continuative)
蹴った (past)
蹴ら (imperfective)
蹴り (continuative)
蹴れ (hypothetical)
蹴れ (imperative)
蹴られる
蹴らせる (causative)
蹴らす (causative)
蹴れる
蹴ろう
蹴らない
蹴らず
蹴ります (formal)
蹴った
蹴って
蹴れば
蹴ゑ (stem)
蹴ゑ (stem)
蹴う (stem)
蹴うる (stem)
蹴うれ (stem)
蹴ゑよ (stem)
蹴ゑず
蹴うれど
蹴うれば
蹴ゑば
蹴ゑき
蹴ゑけり
蹴ゑつ
蹴ゑぬ
蹴ゑたり
蹴ゑむ
蹴ゑ (stem)
蹴ゑ (stem)
蹴ゑる (stem)
蹴ゑる (stem)
蹴ゑれ (stem)
蹴ゑよ (stem)
蹴ゑず
蹴ゑれど
蹴ゑれば
蹴ゑば
蹴ゑき
蹴ゑけり
蹴ゑつ
蹴ゑぬ
蹴ゑたり
蹴ゑむ
蹴 (stem)
蹴 (stem)
蹴れ (stem)
蹴よ (stem)
蹴ず
蹴れど
蹴れば
蹴ば
蹴き
蹴けり
蹴つ
蹴ぬ
蹴たり
蹴む
蹴ら (stem)
蹴り (stem)
蹴れ (stem)
蹴れ (stem)
蹴らず
蹴れど
蹴れば
蹴らば
蹴りき
蹴りけり
蹴りつ
蹴りぬ
蹴れり
蹴りたり
蹴らむ

other: ける

roman: [kéꜜrù]

ipa: [ke̞ɾɯ̟]


別部

forms:
別部 (canonical)
Wakebe (romanization)


別れを告げる

etymology_texts: 源自別(わか)れ (wakare，“再見”) + を (o) + 告(つ)げる (tsugeru，說)。

forms:
別れを吿げる (alternative kanji)
別れを告げる (canonical)
wakare o tsugeru (romanization)
別れを告げ (continuative)
別れを告げた (past)
別れを告げら (imperfective)
別れを告げり (continuative)
別れを告げれ (hypothetical)
別れを告げれ (imperative)
別れを告げられる
別れを告げらせる (causative)
別れを告げらす (causative)
別れを告げれる
別れを告げろう
別れを告げらない
別れを告げらず
別れを告げります (formal)
別れを告げった
別れを告げって
別れを告げれば

ipa: [β̞a̠ka̠ɾe̞ o̞ t͡sɨɡe̞ɾɯ̟]


雞卵形

forms:
鷄卵形 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
鸡卵形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ke-nn̄g-hêng

zh_pron: koe-nňg-hêng

zh_pron: koe-nn̄g-hêng

zh_pron: ke-nūi-hêng

zh_pron: ke-nn̄g-hîng

zh_pron: kenngxheeng

ipa: /ke⁴⁴⁻³³ nŋ̍³³⁻²¹ hi̯ɪŋ²³/

zh_pron: kue-nňg-hîng

ipa: /ku̯e³³ nŋ̍²² hi̯ɪŋ²⁴/

zh_pron: kue-nn̄g-hîng

zh_pron: koenngxheeng

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻³³ nŋ̍³³⁻¹¹ hi̯ɪŋ²⁴/

ipa: /ku̯e⁴⁴⁻²² nŋ̍²²⁻²¹ hi̯ɪŋ²⁴/

zh_pron: ke-nuī-hîng

zh_pron: kenuixheeng

ipa: /ke⁴⁴⁻²² nũ̯ĩ²²⁻²¹ hi̯ɪŋ¹³/


鵝蛋形

forms: 鹅蛋形 (Simplified-Chinese)

zh_pron: édànxíng

zh_pron: ㄜˊ ㄉㄢˋ ㄒㄧㄥˊ

zh_pron: ngo⁴ dan⁶⁻² jing⁴

zh_pron: édànsíng

zh_pron: é-dàn-syíng

zh_pron: erdannshyng

zh_pron: эданьсин

roman: edanʹsin

ipa: /ˀɤ³⁵ tän⁵¹ ɕiŋ³⁵/

zh_pron: ngòh dán yìhng

zh_pron: ngo⁴ den⁶⁻² ying⁴

ipa: /ŋɔː²¹ tɐn²²⁻³⁵ jɪŋ²¹/


エゴサ

forms: egosa (romanization)

other: エゴサ

roman: [ègósá]

ipa: [e̞ɡo̞sa̠]


エゴサ

forms:
エゴサする (canonical)
egosa suru (romanization)
エゴサし (continuative)
エゴサした (past)
エゴサし (imperfective)
エゴサし (continuative)
エゴサする (terminal)
エゴサする (attributive)
エゴサすれ (hypothetical)
エゴサせよ (imperative)
エゴサしろ (imperative)
エゴサされる
エゴサさせる (causative)
エゴサさす (causative)
エゴサできる
エゴサしよう
エゴサしない
エゴサせず
エゴサします (formal)
エゴサした
エゴサして
エゴサすれば


エゴサーチ

etymology_texts: エゴ (ego，“自我”) + サーチ (sāchi，“搜索，檢索，搜尋”)

glosses: 在网络上查找自己的名字，自我搜索

forms:
エゴサ (alternative)
egosāchi (romanization)

other: エゴサーチ

roman: [ègósáꜜàchì]

ipa: [e̞ɡo̞sa̠ːt͡ɕi]


エゴサーチ

etymology_texts: エゴ (ego，“自我”) + サーチ (sāchi，“搜索，檢索，搜尋”)

glosses: 在网络上查找自己的名字，自我搜索

forms:
エゴサ (alternative)
エゴサーチする (canonical)
egosāchi suru (romanization)
エゴサーチし (continuative)
エゴサーチした (past)
エゴサーチし (imperfective)
エゴサーチし (continuative)
エゴサーチする (terminal)
エゴサーチする (attributive)
エゴサーチすれ (hypothetical)
エゴサーチせよ (imperative)
エゴサーチしろ (imperative)
エゴサーチされる
エゴサーチさせる (causative)
エゴサーチさす (causative)
エゴサーチできる
エゴサーチしよう
エゴサーチしない
エゴサーチせず
エゴサーチします (formal)
エゴサーチした
エゴサーチして
エゴサーチすれば

roman: [ègósáꜜàchì]


devais

glosses: devoir 的第一人稱單數過去未完成時直陳式

glosses: devoir 的第二人稱單數過去未完成時直陳式

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-devais.wav


devais

glosses: dever 的第二人稱複數現在時虛擬式


devrais

glosses: devoir 的第一人稱單數條件式

glosses: devoir 的第二人稱單數條件式

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-devrais.wav


entendu

forms:
entendue (feminine)
entendus (masculine plural)
entendues (feminine plural)


entendues

glosses: entendre 的陰性複數過去時分詞


待會

text: 我想一個人待會兒。

roman: Wǒ xiǎng yīgerén dāihuìr.

text: 我想一个人待会儿。

forms:
待会 (Simplified-Chinese)
呆會 (Traditional-Chinese alternative)
呆会 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: dāihuì

zh_pron: dāihuǐ

zh_pron: ㄉㄞ ㄏㄨㄟˋ

zh_pron: ㄉㄞ ㄏㄨㄟˇ

zh_pron: daihuèi

zh_pron: dāi-hwèi

zh_pron: daihuey

zh_pron: дайхуэй

roman: dajxuej

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯eɪ̯⁵¹/

zh_pron: dāihuìr

zh_pron: ㄉㄞ ㄏㄨㄟˋㄦ

zh_pron: daihuèir

zh_pron: dāi-hwèir

zh_pron: daihuell

zh_pron: дайхуэйр

roman: dajxuejr

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯əɻ⁵¹/

zh_pron: daihuěi

zh_pron: dāi-hwěi

zh_pron: daihoei

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯eɪ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/


待會

zh_pron: dāihuì

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯eɪ̯⁵¹/

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯əɻ⁵¹/

ipa: /taɪ̯⁵⁵ xu̯eɪ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/


entendus

glosses: entendre 的陽性複數過去時分詞

audio: LL-Q150 (fra)-DenisdeShawi-entendus.wav


entendue

glosses: entendre 的陰性單數過去時分詞

audio: LL-Q150 (fra)-LoquaxFR-entendue.wav

audio: LL-Q150 (fra)-DenisdeShawi-entendue.wav


吸石

zh_pron: kip² siak⁴

zh_pron: kip² siak^(4*)

zh_pron: khip-sa̍k

zh_pron: hiék-siŏk

zh_pron: khip-chio̍h

zh_pron: khi̍p-chio̍h

ipa: /kʰip̚⁵⁵ siak̚²¹/

ipa: /kʰip̚⁵⁵ siak̚²¹⁻²¹⁵/

zh_pron: kib^ˋ sag

zh_pron: kib⁵ sag⁶

ipa: /kʰip̚² sak̚⁵/

ipa: /hieʔ²⁴⁻²¹ suoʔ⁵/

zh_pron: khip-tsio̍h

zh_pron: qipcioih

ipa: /kʰip̚³²⁻⁴ t͡si̯ɤʔ⁴/

ipa: /kʰip̚³²⁻⁴ t͡si̯oʔ⁴/

ipa: /kʰip̚⁵⁻²⁴ t͡si̯oʔ²⁴/

ipa: /kʰip̚³²⁻⁵⁴ t͡si̯oʔ⁵⁴/

ipa: /kʰip̚³²⁻⁵ t͡si̯oʔ¹²¹/

zh_pron: khi̍p-tsio̍h

zh_pron: qibcioih

ipa: /kʰip̚⁵⁻² t͡si̯oʔ⁵/

ipa: /kʰip̚⁴⁻¹ t͡si̯ɤʔ⁴/

ipa: /kʰip̚³⁵⁻² t͡si̯oʔ³⁵/


攝石

classifier: 嚿

classifier: 塊

classifier: 块

forms: 摄石 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sip³ sek⁶

zh_pron: sip sehk

zh_pron: sip⁸ sek⁹

zh_pron: xib³ ség⁶

ipa: /siːp̚³ sɛːk̚²/


攝鐵

forms: 摄铁 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sip³ tit³

zh_pron: sip tit

zh_pron: sip⁸ tit⁸

zh_pron: xib³ tid³

ipa: /siːp̚³ tʰiːt̚³/


嗋石

zh_pron: hia̍p-sa̍k

zh_pron: hiab sag

zh_pron: hiab⁶ sag⁶

ipa: /hi̯ap̚⁵ sak̚⁵/


嗋鋼

forms: 嗋钢 (Simplified-Chinese)

zh_pron: hia̍p-kong

zh_pron: hiab gong

zh_pron: hiab⁶ gong⁴

ipa: /hi̯ap̚⁵ koŋ⁵⁵/


協石

forms:
协石 (Simplified-Chinese)
熁石 (alternative)

zh_pron: hiab⁴ ziêh⁸

zh_pron: hiap tsie̍h

ipa: /hiap̚²⁻⁴ t͡sieʔ⁴/


гліна

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *glina。

forms:
глі́на (canonical)
hlína (romanization)
глі́ны (genitive)
глі́ны (nominative plural)
глін (genitive plural)

ipa: [ˈɣlʲina]


гнуть

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gъnǫti。

glosses: 堅持於、固執於（觀點、意見）

forms:
gnutʹ (romanization)
согну́ть (perfective)

ipa: [ɡnutʲ]

rhymes: -utʲ

гну́ться

roman: gnútʹsja

вгиба́ть

roman: vgibátʹ

вгиба́ться

roman: vgibátʹsja

выгиба́ть

roman: vygibátʹ

выгиба́ться

roman: vygibátʹsja

загиба́ть

roman: zagibátʹ

загиба́ться

roman: zagibátʹsja

изгиба́ть

roman: izgibátʹ

изгиба́ться

roman: izgibátʹsja

нагиба́ть

roman: nagibátʹ

нагиба́ться

roman: nagibátʹsja

надгиба́ть

roman: nadgibátʹ

огиба́ть

roman: ogibátʹ

огиба́ться

roman: ogibátʹsja

отгиба́ть

roman: otgibátʹ

отгиба́ться

roman: otgibátʹsja

перегиба́ть

roman: peregibátʹ

перегиба́ться

roman: peregibátʹsja

подгиба́ть

roman: podgibátʹ

подгиба́ться

roman: podgibátʹsja

пригиба́ть

roman: prigibátʹ

пригиба́ться

roman: prigibátʹsja

прогиба́ть

roman: progibátʹ

прогиба́ться

roman: progibátʹsja

разгиба́ть

roman: razgibátʹ

разгиба́ться

roman: razgibátʹsja

сгиба́ть

roman: sgibátʹ

сгиба́ться

roman: sgibátʹsja

вогну́ть

roman: vognútʹ

вогну́ться

roman: vognútʹsja

вы́гнуть

roman: výgnutʹ

вы́гнуться

roman: výgnutʹsja

загну́ть

roman: zagnútʹ

загну́ться

roman: zagnútʹsja

изогну́ть

roman: izognútʹ

изогну́ться

roman: izognútʹsja

нагну́ть

roman: nagnútʹ

нагну́ться

roman: nagnútʹsja

надогну́ть

roman: nadognútʹ

обогну́ть

roman: obognútʹ

обогну́ться

roman: obognútʹsja

отогну́ть

roman: otognútʹ

отогну́ться

roman: otognútʹsja

перегну́ть

roman: peregnútʹ

перегну́ться

roman: peregnútʹsja

погну́ть

roman: pognútʹ

погну́ться

roman: pognútʹsja

подогну́ть

roman: podognútʹ

подогну́ться

roman: podognútʹsja

пригну́ть

roman: prignútʹ

пригну́ться

roman: prignútʹsja

прогну́ть

roman: prognútʹ

прогну́ться

roman: prognútʹsja

разогну́ть

roman: razognútʹ

разогну́ться

roman: razognútʹsja

согну́ть

roman: sognútʹ

согну́ться

roman: sognútʹsja


樽頸

text: 生產樽頸

translation: 生產瓶頸，生產障礙

roman: sang¹ caan² zeon¹ geng²

text: 生产樽颈

forms: 樽颈 (Simplified-Chinese)

zh_pron: zūnjǐng

zh_pron: ㄗㄨㄣ ㄐㄧㄥˇ

zh_pron: zeon¹ geng²

zh_pron: zunjǐng

zh_pron: dzwūn-jǐng

zh_pron: tzuenjiing

zh_pron: цзуньцзин

roman: czunʹczin

ipa: /t͡su̯ən⁵⁵ t͡ɕiŋ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: jēun géng

zh_pron: dzoen¹ geng²

zh_pron: zên¹ géng²

ipa: /t͡sɵn⁵⁵ kɛːŋ³⁵/


口止め

forms:
口留 (alternative kanji)
口止 (alternative kanji)
口止め (canonical)
kuchidome (romanization)

ipa: [kɯ̟t͡ɕido̞me̞]

口止め料

roman: kuchidomeryō

sense: 封口費

ruby: 口止 くちど

ruby: 料 りょう


гнёт

etymology_texts: 來自動詞гнести́ (gnestí)。

text: лежа́ть на се́рдце/душе гнётом

translation: 成為心中的重擔

roman: ležátʹ na sérdce/duše gnjótom

forms:
гнётъ (alternative)
gnjot (romanization)
гнёта (genitive)
гнёты (nominative plural)
гнётов (genitive plural)

ipa: [ɡnʲɵt]

гнести́

roman: gnestí

угнета́ть

roman: ugnetátʹ

нагнета́ть

roman: nagnetátʹ

гнету́щий

roman: gnetúščij


гнёт

glosses: гнуть (gnutʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гнётъ (alternative)
gnjot (romanization)


atterrit

glosses: atterrir 的第三人稱單數現在時直陳式

glosses: atterrir 的第三人稱單數先過去時

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-atterrit.wav


atterrît

glosses: atterrir 的第三人稱單數過去未完成時虛擬式

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-atterrît.wav


лежать

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ležati，源自原始印歐語 *legʰ-。

text: Ма́льчик лежа́л на излече́нии.

translation: 一個躺在監護室的男孩。

roman: Málʹčik ležál na izlečénii.

forms:
лежа́ть (canonical)
ležátʹ (romanization)
лечь (perfective)
полежа́ть (perfective)
лежа́ние (noun-from-verb)

ipa: [lʲɪˈʐatʲ]

лежа́ться

roman: ležátʹsja

лёживать

roman: ljóživatʹ

возлежа́ть

roman: vozležátʹ

вылёживать

roman: vyljóživatʹ

вылёживаться

roman: vyljóživatʹsja

долёживать

roman: doljóživatʹ

долёживаться

roman: doljóživatʹsja

залёживаться

roman: zaljóživatʹsja

надлежа́ть

roman: nadležátʹ

налёживать

roman: naljóživatʹ

облёживать

roman: obljóživatʹ

облёживаться

roman: obljóživatʹsja

отлёживать

roman: otljóživatʹ

отлёживаться

roman: otljóživatʹsja

перелёживать

roman: pereljóživatʹ

подлежа́ть

roman: podležátʹ

полулежа́ть

roman: poluležátʹ

полёживать

roman: poljóživatʹ

предлежа́ть

roman: predležátʹ

прилежа́ть

roman: priležátʹ

принадлежа́ть

roman: prinadležátʹ

пролёживать

roman: proljóživatʹ

разлёживаться

roman: razljóživatʹsja

слёживаться

roman: sljóživatʹsja

улёживаться

roman: uljóživatʹsja

выле́жать

roman: vyléžatʹ

вы́лежаться

roman: výležatʹsja

долежа́ть

roman: doležátʹ

долежа́ться

roman: doležátʹsja

залежа́ться

roman: zaležátʹsja

належа́ть

roman: naležátʹ

належа́ться

roman: naležátʹsja

облежа́ть

roman: obležátʹ

облежа́ться

roman: obležátʹsja

отлежа́ть

roman: otležátʹ

отлежа́ться

roman: otležátʹsja

перележа́ть

roman: pereležátʹ

полежа́ть

roman: poležátʹ

пролежа́ть

roman: proležátʹ

разлежа́ться

roman: razležátʹsja

слежа́ться

roman: sležátʹsja

улежа́ть

roman: uležátʹ

улежа́ться

roman: uležátʹsja

лежа́нка

roman: ležánka

ле́жбище

roman: léžbišče

лёжка

roman: ljóžka


atterrissent

glosses: atterrir 的第三人稱複數現在時直陳式

glosses: atterrir 的第三人稱複數現在時虛擬式

glosses: atterrir 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


надлежать

etymology_texts: 起於17世紀末。等同於над- (nad-) + лежа́ть (ležátʹ)，可能是仿譯自德語 obliegen。

forms:
надлежа́ть (canonical)
nadležátʹ (romanization)

ipa: [nədlʲɪˈʐatʲ]

audio: Ru-надлежать.ogg

надлежа́щий

roman: nadležáščij


залёживаться

etymology_texts: залежа́ться (zaležátʹsja) + -ивать (-ivatʹ)

text: залёживаться в больни́це

translation: 住院太長時間

literal_meaning: 躺在醫院太長時間

roman: zaljóživatʹsja v bolʹníce

text: У меня́ де́ньги в карма́не не залёживаются.

translation: 我一有錢就馬上花掉。

literal_meaning: 錢不會在我的口袋裡閒置。

roman: U menjá dénʹgi v karmáne ne zaljóživajutsja.

glosses: 存放太長時間而變質 (如農產品)

forms:
zaljóživatʹsja (romanization)
залежа́ться (perfective)

ipa: [zɐˈlʲɵʐɨvət͡sə]

залега́ть

roman: zalegátʹ

зале́чь

roman: zaléčʹ

лежа́ть

roman: ležátʹ


говоря

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *govoriti，源自原始印歐語 *gewH- (“叫喊”)。

forms:
гово́ря (canonical)
govórja (romanization)

ipa: [ɡoˈvɔrʲɐ]

rhymes: -ɔrʲɐ

разгово́ря

roman: razgovórja

raw_tags: 第一人稱單數現在時直陳式


говоря

glosses: говори́ть (govorítʹ) 的現在時非完整體副詞性分詞

text: вообще́ говоря́

translation: 一般來說

roman: voobščé govorjá

text: ина́че говоря́

translation: 換句話說

roman: ináče govorjá

text: не говоря́ ни сло́ва

translation: 一言不發

roman: ne govorjá ni slóva

text: не говоря́ худо́го сло́ва

translation: 毫無預警

roman: ne govorjá xudóvo slóva

text: не говоря́ уже́ о

translation: 更不用說

roman: ne govorjá užé o

text: открове́нно говоря́

translation: 坦率地說

roman: otkrovénno govorjá

text: по пра́вде говоря́

translation: 說實話

roman: po právde govorjá

text: со́бственно говоря́

translation: 嚴格來說

roman: sóbstvenno govorjá

text: коро́че говоря́

translation: 簡單來說

roman: koróče govorjá

text: мя́гко говоря́

translation: 委婉地說

roman: mjáxko govorjá

text: образно говоря́

translation: 打個比方

roman: obrazno govorjá

forms:
говоря́ (canonical)
govorjá (romanization)

ipa: [ɡəvɐˈrʲa]


мягко

text: мя́гко говоря́

translation: 輕放

text: мя́гко выража́ясь

roman: mjáxko vyražájasʹ

forms:
мя́гко (canonical)
mjáxko (romanization)
(по)мя́гче (comparative)

ipa: [ˈmʲaxkə]


мягко

pos_title: 表語

forms:
мя́гко (canonical)
mjáxko (romanization)


мягко

glosses: мя́гкий (mjáxkij) 的短中性單數


говь

etymology_texts: 源自古典蒙古語 ᠭᠣᠪᠢ (ɣobi)。對比滿語 ᡤᠣᠪᡳ (gobi，“戈壁”)、漢語 戈壁 (Gēbì)、圖瓦語 хову (hovu，“草原；田地”)等借詞。

forms:
govʹ (romanization)
ᠭᠣᠪᠢ

ipa: /ɢœw̜/

Говь

roman: Govʹ


гола

glosses: го́лый (gólyj) 的短陰性單數

forms:
гола́ (canonical)
golá (romanization)

ipa: [ɡɐˈɫa]


гола

glosses: гол (gol) 的屬格單數

forms:
го́ла (canonical)
góla (romanization)

ipa: [ˈɡoɫə]


голас

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *golsъ。

forms:
го́лас (canonical)
hólas (romanization)
го́ласу (genitive)
галасы́ (nominative plural)
галасо́ў (genitive plural)
го́ласны (relational adjective)

ipa: [ˈɣoɫas]


голка

glosses: голк (golk) 的屬格單數

forms:
го́лка (canonical)
gólka (romanization)

ipa: [ˈɡoɫkə]


голка

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *jьgъla + -ка (-ka)。

forms:
го́лка (canonical)
hólka (romanization)
го́лки (genitive)
голки́ (nominative plural)
голо́к (genitive plural)

ipa: [ˈɦɔɫkɐ]


Dompteur

glosses: 动物训练师 （男性或未知性别）

forms:
Dompteurs (genitive)
Dompteure (plural)
Dompteurin (feminine)
Dompteuse (feminine)

ipa: /dɔm(p)ˈtøːr/

ipa: [dɔmˈtøːɐ̯]

ipa: [dɔmp-]

ipa: [-ˈtœɐ̯]

Tierbändiger

sense: 动物训练师 （男性或未知性别）

Tiertrainer

sense: 动物训练师 （男性或未知性别）


ちょうおん

redirects: 長音 長遠 重恩 朝恩 潮音 調音 聴音 寵恩


湯湯婆

glosses: 陶瓷、金屬、塑膠或橡膠所製，可裝入熱水的取暖用品；湯婆子，熱水袋

forms:
湯たんぽ (alternative kanji)
湯湯婆 (canonical)
yutanpo (romanization)

other: ゆたんぽ

roman: [yùtáꜜǹpò]

ipa: [jɯ̟tã̠mpo̞]


揚子江アリゲーター

etymology_texts: 揚子江 (Yōsukō) + アリゲーター (arigētā，“短吻鱷”)

forms:
揚子江アリゲーター (canonical)
揚子江アリゲーター (canonical)
Yōsukō arigētā (romanization)

ipa: [jo̞ːsɨko̞ː a̠ɾʲiɡe̞ːta̠ː]

揚子江鰐

roman: Yōsukōwani

ruby: 揚 ヨウ

ruby: 子 ス

ruby: 江 コウ

ruby: 鰐 ワニ

豬婆竜

roman: chobaryū

ruby: 豬 ちょ

ruby: 婆 ば

ruby: 竜 りゅう

支那鰐

roman: Shinawani

ruby: 支 し

ruby: 那 な

ruby: 鰐 わに


title: 党旗

redirect: 黨旗


title: 旗语

redirect: 旗語


title: 地锦

redirect: 地錦


title: 断语

redirect: 斷語


鯉幟

forms:
鯉のぼり (alternative kanji)
鯉幟 (canonical)
koinobori (romanization)
こひのぼり (archaic)

other: こいのぼり

roman: [kòínóꜜbòrì]

ipa: [ko̞ino̞bo̞ɾʲi]


riik

etymology_texts: 借自低地德語 rike、瑞典語 rike或古瑞典語 rīke。

glosses: 政府（多指愛沙尼亞政府）

forms:
riigi (genitive)
riiki (partitive)

ipa: /ˈriːk/

ipa: [ˈriːkˑ]


アリゲーター

forms: arigētā (romanization)

other: アリゲーター

roman: [àrígéꜜètàà]

ipa: [a̠ɾʲiɡe̞ːta̠ː]

揚子江アリゲーター

roman: Yōsukō arigētā


title: 干净

redirect: 乾淨


title: 受电弓

redirect: 受電弓


daxe

etymology_texts: 來自 原始南島語 *DaReq。

dadaxe

sense: 低；山丘；山腳

karadaxe

sense: 圖畫

maxadaxe

sense: 去那地方，去那塊地

pakadadaxe

sense: 使低下


soffa

etymology_texts: 源頭來自阿拉伯語 صُفَّة (ṣuffa)。


soffa

etymology_texts: 來自英語 sofa，來自阿拉伯語 صُفَّة (ṣuffa)。

forms: soffas (plural)

ipa: /ˈsɔfa/


title: 红鱼

redirect: 紅魚


title: 致齐

redirect: 致齊


sohva

forms:
sohva (genitive)
sohvat (partitive)


sohva

etymology_texts: 借自瑞典語 soffa，源自阿拉伯語 صُفَّة (ṣuffa，“用石頭或磚頭做的長座椅”)，源自亞拉姆語 צפא (ṣipā’，“墊子”)。


体内時計

etymology_texts: 源自体内 (“體內”) + 時計 (“鐘錶”)。tokei 因連濁變為 dokei。

forms:
體內時計 (alternative kanji)
体内時計 (canonical)
tainaidokei (romanization)

other: たいないどけー

roman: [tàínáídóꜜkèè]

ipa: [ta̠ina̠ido̞ke̞ː]

生物時計

sense: 生物鐘


體外

forms: 体外 (Simplified-Chinese)

zh_pron: tǐwài

zh_pron: ㄊㄧˇ ㄨㄞˋ

zh_pron: tǐ-wài

zh_pron: tiiway

zh_pron: тивай

roman: tivaj

ipa: /tʰi²¹⁴⁻²¹ waɪ̯⁵¹/

體內

roman: tǐnèi


體外

forms:
體外 (canonical)
taigai (romanization)


體外

forms:
che'oe (romanization)
체외 (hangeul)


головастики

glosses: голова́стик (golovástik) 的主格複數

forms:
голова́стики (canonical)
golovástiki (romanization)

ipa: [ɡəɫɐˈvasʲtʲɪkʲɪ]


гомуми

etymology_texts: 借自阿拉伯語 عُمُومِيّ (ʕumūmiyy)。

forms:
гомуми́ (canonical)
ğomumí (romanization)
ğomumi (Latin character)


Гомер

forms:
Гоме́р (canonical)
Gomér (romanization)
Гоме́ра (genitive)
Гоме́ры (nominative plural)
Гоме́ров (genitive plural)

ipa: [ɡɐˈmʲer]

гомери́ческий

roman: gomeríčeskij


голям

etymology_texts: 源自原始斯拉夫語 *golěmъ。

ipa: /ɡoˈʎam/


голям

glosses: голь (golʹ) 的與格複數

forms:
го́лям (canonical)
góljam (romanization)

ipa: [ˈɡolʲəm]


голь

forms:
golʹ (romanization)
го́ли (genitive)
го́ли (nominative plural)
го́лей (genitive plural)

ipa: [ɡolʲ]


голъ

etymology_texts: 源自，源自。對比拉丁語 calvus (“禿的”)、古英語 calu (“禿的”)、波斯語 کل (kal，“禿的”)、梵語 कुल्व (kulva，“禿的”)。

forms: golŭ (romanization)

нагъ

roman: nagŭ

гол

roman: gol

голый

roman: golyj


simplisme

forms: simplismes (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-simplisme.wav


simpliste

forms: simplistes (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-simpliste.wav


bitumare

forms:
bitumàre (canonical)
bitùmo (first-person singular present)
bitumài (first-person singular past historic)
bitumàto (past participle)
avére (auxiliary)

rhymes: -are


bituma

glosses: bitumer 的第三人稱單數先過去時

homophone: bitumas

roman: bitumât


bituma

glosses:
bitumare 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
bitumare 的屈折：
第二人稱單數命令式


bituma

forms:
a bituma (canonical)
bitumează
bitumat (past participle)


bituminoso

forms:
bituminosa (feminine)
bituminosi (masculine plural)
bituminose (feminine plural)


bituminoso

glosses: bitūminōsus 的與格陽性單數

glosses: bitūminōsus 的與格中性單數

glosses: bitūminōsus 的奪格陽性單數

glosses: bitūminōsus 的奪格中性單數

forms: bitūminōsō (canonical)


bituminoso

forms:
bituminosa (feminine)
bituminosos (masculine plural)
bituminosas (feminine plural)


title: 洪脉

redirect: 洪脈


しゅっこう

redirects: 出向 出行 出校 出航 出港 出稿 出講 夙興 宿好 宿構 淑行


simpel

forms:
simpelt (neuter)
simple
simplere (comparative)
simplest
simpleste


simpel

forms:
simpeler (comparative)
simpelst (superlative)

ipa: [ˈsɪmpəl]

rhymes: -ɪmpəl

parts: sim pel


simpel

etymology_texts: 繼承自中古高地德語，源自古法語 simple。

forms:
simpler (strong nominative masculine singular)
simpler (comparative)
am simpelsten (superlative)

ipa: /ˈzɪmpl̩/

ipa: /ˈzɪmpəl/

einfach

sense: 簡單的，容易的


simpel

etymology_texts: 源自荷蘭語 simpel，源自古法語及法語 simple，源自拉丁語 simplex (“簡單的”，字面意思是“單一的”)（與duplex (“雙重的”)相對），源自semel (“相同的”) + plicō (“折疊”)。印尼語 simpleks 的同源對似詞。

forms: simpêl (canonical)

parts: sim pêl


simpel

forms:
simpelt (neuter singular)
simple
simplere (comparative)
simplest
simpleste


simpel

forms:
simpelt (neuter singular)
simple
simplare (comparative)
simplast
simplaste
sempel (alternative)


simpel

forms:
simpla
simpels (masculine plural)
simplas (feminine plural)


simpel

etymology_texts: 源自古瑞典語 simpel，源自中古低地德語 simpel，源自拉丁語 simplex。

forms:
simplare (comparative)
simplast (superlative)


versimpeling

forms: versimpelingen (plural)

parts: ver sim pe ling


simpleks

etymology_texts: 古典借詞，源自拉丁語 simplex。印尼語 simpel 的同源對似詞。

forms: simplêks (canonical)

ipa: [ˈsɪmpləks]

sederhana

sense: 簡單的，單一的，單純的

parts: sim plêks


与那原

forms:
与那原 (canonical)
Yonahara (romanization)

ipa: [jo̞na̠ha̠ɾa̠]


与那原

glosses: 位於日本沖繩縣沖繩島南部的一個町

forms:
与那原 (canonical)
Yonabaru (romanization)

ipa: [jo̞na̠ba̠ɾɯ̟]


国民社会主義

etymology_texts: 仿譯自德語 Nationalsozialismus，等價於国(こく)民(みん) (kokumin) + 社(しゃ)会(かい)主(しゅ)義(ぎ) (shakai shugi)。

glosses: 國家社會主義，國民社會主義

forms:
國民社會主義 (alternative kanji)
国民社会主義 (canonical)
Kokumin Shakai Shugi (romanization)
こくみんしやくわいしゆぎ (archaic)

ナチズム

roman: nachizumu

国家社会主義

roman: kokka shakai shugi

ruby: 国 こっ

ruby: 家 か

ruby: 社 しゃ

ruby: 会 かい

ruby: 主 しゅ

ruby: 義 ぎ


偏微分方程式

forms:
偏微分方程式 (canonical)
henbibun hōteishiki (romanization)

ipa: [hẽ̞mbʲibɯ̟ɰ̃ ho̞ːte̞ːɕikʲi]


誘拐犯

forms:
誘拐犯 (canonical)
yūkaihan (romanization)
いうかいはん (archaic)

other: ゆうかいはん

roman: [yùúkáꜜìhàǹ]

ipa: [jɯ̟ːka̠ihã̠ɴ]


誘拐犯

forms:
yugoebeom (romanization)
유괴범 (hangeul)


有気音

forms:
有氣音 (alternative kanji)
有気音 (canonical)
yūkion (romanization)
いうきおん (archaic)

other: ゆうきおん

roman: [yùúkíꜜòǹ]

ipa: [jɯ̟ːkʲiõ̞ɴ]


有価証券

etymology_texts: 源自有価(ゆうか) (yūka) + 証券(しょうけん) (shōken)。

forms:
有價證券 (alternative kanji)
有価証券 (canonical)
yūka shōken (romanization)
いうかしようけん (archaic)

other: ゆうかしょーけん

roman: [yùúká shóꜜòkèǹ]

ipa: [jɯ̟ːka̠ ɕo̞ːkẽ̞ɴ]


佑来

forms:
佑來 (alternative kanji)
佑来 (canonical)
Yūki (romanization)


佑樹

forms:
佑樹 (canonical)
Yūki (romanization)


友好的

forms:
友好的 (canonical)
yūkōteki (romanization)
いうかうてき (archaic)
友好的な (attributive)
友好的に (continuative)
友好的だろ (stem)
友好的で (stem)
友好的だ (stem)
友好的な (stem)
友好的なら (stem)
友好的であれ (stem)
友好的ではない (informal negative)
友好的じゃない (informal negative)
友好的だった (informal past)
友好的ではなかった (informal past negative)
友好的じゃなかった (informal past negative)
友好的です (formal)
友好的ではありません (formal negative)
友好的じゃありません (formal negative)
友好的でした (formal past)
友好的ではありませんでした (formal past negative)
友好的じゃありませんでした (formal past negative)
友好的で
友好的なら（ば）
友好的だったら
友好的だろう
友好的に
友好的さ

other: ゆうこーてき

roman: [yùúkóótékí]

ipa: [jɯ̟ːko̞ːte̞kʲi]

和気藹々

roman: wakiaiai

ruby: 和気藹々 わきあいあい

敵対的

roman: tekitaiteki

ruby: 敵対的 てきたいてき


友好的

glosses: 우호적 (uhojeok)的漢字：友好的，友善的。

forms:
uhojeok (romanization)
우호적 (hangeul)


祥和

text: 度過歡樂祥和的新春佳節

roman: dùguò huānlè xiánghé de xīnchūnjiājié

text: 度过欢乐祥和的新春佳节

zh_pron: xiánghé

zh_pron: ㄒㄧㄤˊ ㄏㄜˊ

zh_pron: coeng⁴ wo⁴

zh_pron: siánghé

zh_pron: syáng-hé

zh_pron: shyangher

zh_pron: сянхэ

roman: sjanxɛ

ipa: /ɕi̯ɑŋ³⁵ xɤ³⁵/

zh_pron: chèuhng wòh

zh_pron: tsoeng⁴ wo⁴

zh_pron: cêng⁴ wo⁴

ipa: /t͡sʰœːŋ²¹ wɔː²¹/


祥和

forms:
祥和 (alternative kanji)
祥和 (canonical)
Yoshikazu (romanization)


горделиво

forms:
gordelivo (romanization)
погорделиво (comparative)
најгорделиво (superlative)

ipa: [ɡɔrˈdɛlivɔ]


горделиво

forms:
гордели́во (canonical)
gordelívo (romanization)

ipa: [ɡərdʲɪˈlʲivə]

гордели́вый

roman: gordelívyj


ontzwavelen

etymology_texts: 等價於 ont- (“去、除、脫”) + zwavel (“硫”) + -en。

parts: ont zwa ve len


werkstellig

etymology_texts: 繼承自中古荷蘭語 wercstellich。等價於 werk + stellig。

ipa: /ˈʋɛrkstɛləx/


gebeente

etymology_texts: 繼承自中古荷蘭語 gebêente。等價於 ge- + been (“骨”) + -te。

forms:
gebeenten (plural)
gebeentetje (diminutive)

parts: ge been te


foting

glosses: fotyng的另一種寫法


горесть

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gořestь。

forms:
го́ресть (canonical)
górestʹ (romanization)
го́рести (genitive)
го́рести (nominative plural)
го́рестей (genitive plural)

ipa: [ˈɡorʲɪsʲtʲ]


горен

text: го́рен курс

translation: 進階課程

roman: góren kurs

ipa: [ˈɡɔrɛn]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-горен.wav

rhymes: -ɔrɛn

го́ре

roman: góre


горен

forms:
goren (romanization)
погорен (comparative)
најгорен (superlative)

ipa: [ˈɡɔɾɛn]


горен

glosses: гори (gori) 的陽性單數形容詞性分詞

forms: goren (romanization)


title: 帽凭

redirect: 帽憑


горещ

etymology_texts: горя́ (gorjá，“燃燒”)的古舊現在主動分詞 + -ещ (-ešt)。為俄語化詞保加利亞語 горя́щ (gorjášt) 的同源對似詞。

text: горе́щ спор

translation: 激烈的爭論

roman: goréšt spor

ipa: [ɡoˈrɛʃt]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-горещ.wav

rhymes: -ɛʃt

горе́щник

roman: goréštnik

sense: 熱天

горя́

roman: gorjá

sense: 燃燒

гре́я

roman: gréja

sense: 溫暖

жаря́

roman: žarjá

sense: 燒焦

гори́во

roman: gorívo

sense: 染料


горя

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *gorěti。

glosses: 燃燒 點燃

glosses: 燃燒 引燃，點火

glosses: 燃燒 叮咬，刺痛感

glosses: 灼燒 發燒，發熱

text: някому челото гори

translation: 某人因發燒而額頭發燙

roman: njakomu čeloto gori

glosses: 灼燒 渴望，欣喜若狂，興奮不已

text: горя от желание

translation: 渴望燃燒

roman: gorja ot želanie

forms:
горя́ (canonical)
gorjá (romanization)

ipa: [ɡoˈrʲɤ̟]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-горя.wav

rhymes: -rʲɤ

raw_tags: 第一人稱單數現在時直陳式


горя

glosses: горе́ть (gorétʹ) 的現在時非完整體副詞性分詞

ipa: [ɡɐˈrʲa]


горя

glosses: го́ре (góre) 的屬格單數

glosses: го́ре (góre) 的主格複數 （不常用）

glosses: го́ре (góre) 的賓格複數

forms:
го́ря (canonical)
górja (romanization)

ipa: [ˈɡorʲə]


mümkünlük

forms:
mümkünlüyü (definite accusative)
mümkünlüklər (plural)


mümkünlük

etymology_texts: 源自 mümkün (“可能的”) + -lük。對照阿塞拜疆語 mümkünlük、烏茲別克語 mumkinlik、維吾爾語 مۇمكىنلىك (mumkinlik)、巴什基爾語 мөмкинлек (mömkinlek)、韃靼語 мөмкинлек (mömkinlek)。

forms:
mümkünlüğü
mümkünlükler (plural)


imkansız

text: imkansız adam

translation: 窮人

forms:
daha imkansız (comparative)
ən imkansız (superlative)


imkansız

glosses: imkânsız的另一種寫法


imkânsız

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 امكانسز (imḱansız)，等同於imkân + -sız。

olanaksız

sense: 不可能的


-siz

pos: suffix

pos_title: 後綴

etymology_texts: 源自鄂圖曼土耳其語 ـسز，源自原始突厥語 *-siŕ。

glosses: 置於名詞後，組成形容詞，表示不包含該名詞。

text: Yalnızca kafeinsiz içecekler içerim.

translation: 我只喝不含咖啡因的飲料。

forms:
-sız (alternative)
-suz (alternative)
-süz (alternative)

-li

sense: 置於名詞後，組成形容詞，表示不包含該名詞。


-siz

etymology_texts: 源自原始突厥語 *-siŕ。

glosses: 置於名詞後，組成形容詞，表示不包含該名詞。

text: Men tuzsiz ovqatlarni yaxshi ko'raman.

translation: 我喜歡不加鹽的食物。

-li

sense: 置於名詞後，組成形容詞，表示不包含該名詞。


tuzsiz

forms:
tuzsizroq (comparative)
eng tuzsiz (superlative)


-suz

text: Uyruksuz olduğundan hakları kısıtlı.

translation: 因為[他/她/它]沒有國籍，所以[他/她/它的]權利受到限制。


suz

pos: symbol

pos_title: 符號

glosses: (國際標準) ISO 639-3 語言代碼，表示松瓦爾語。

forms:
souz (alternative)
sus (alternative)
soz (alternative)
sost (alternative)


suz

pos: prep

pos_title: 介詞

etymology_texts: 源自拉丁語 subtus。


suez

glosses: suer 的第二人稱複數現在時直陳式

glosses: suer 的第二人稱複數命令式


Shanelle

etymology_texts: 來自法語 Chanel，為可可·香奈尔（Coco Chanel）的姓氏，並受到另一姓氏後綴-elle的影響。

glosses: 女性人名用於非裔美國人。


uyruklu

pos_title: 形容詞

glosses: 國籍為……的，是……公民的

text: Irak uyruklu

translation: 伊拉克國籍的；伊拉克人


Shavonne

etymology_texts: 現代愛爾蘭語 Siobhán發音的英語化寫法，可能受到英語 Yvonne的影響。

glosses: Siobhan的另一種寫法。


綴り

pos_title: 名詞

etymology_texts: 動詞綴(つづ)る (tsuzuru) 的連(れん)用(よう)形(けい) (ren'yōkei)。

text: あなたの名前の綴りを教えてください。

translation: 請告訴我如何拼寫你的名字。

roman: Anata no namae no tsuzuri o oshiete kudasai.

ruby: 名 な

ruby: 前 まえ

ruby: 綴 つづ

ruby: 教 おし

forms:
綴り (canonical)
tsuzuri (romanization)

other: つづり

roman: [tsùzúríꜜ]

roman: [tsùzúrí]

ipa: [t͡sɨzɨɾʲi]

スペル

roman: superu

sense: 拼字，拼法，寫法


suer

pos_title: 動詞

etymology_texts: 源自古法語 suer，源自拉丁語 sūdāre，sūdō的現在主動不定式，源自原始印歐語 *sweyd-。

ipa: /sɥe/


suer

etymology_texts: 源自古法語 suer，源自拉丁語 sūdō, sūdāre (“出汗”)。


suer comme un bœuf

etymology_texts: 字面意思為“像公牛一樣出汗”。

ipa: /sɥe kɔ.m‿œ̃ bœf/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-suer comme un bœuf.wav

suer à grosses gouttes

sense: 大汗淋漓


suer sang et eau

text: Nous avons sué sang et eau pour y parvenir.

translation: 為達成這一目標，付出過鮮血、汗水和淚水。

ipa: /sɥe sɑ̃ e o/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-Lyokoï-suer sang et eau.wav


suaire

etymology_texts: 拉丁語 sūdārium (“手帕”)的異體（或法語化），基於suer，通過教會拉丁語，源自sudare (“流汗”)。字面上可視作suer + -aire。

forms: suaires (plural)

ipa: /sɥɛʁ/

audio: LL-Q150 (fra)-Benoît Prieur-suaire.wav


sudation

forms: sudations (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-sudation.wav


sueur

etymology_texts: 源自古法語 suor、suur，源自拉丁語 sūdōrem，sūdor的賓格，源自原始印歐語 *swoyd-、*sweyd-。

forms: sueurs (plural)

ipa: /sɥœʁ/

rhymes: -ɥœʁ


God-a-mercy

glosses: God have mercy的視覺方言拼法：氣餒或沮喪的感嘆。

text:
Bast. A foot of Honor better then I was,
But many a many foot of Land the worse.
Well, now can I make any Ioane a Lady,
Good den Sir Richard, Godamercy fellow,
And if his name be George, Ile call him Peter;
For new made honor doth forget mens names...

ref: 1623, William Shakespeare, The Life and Death of King Iohn, Act I, Scene i:

forms: Godamercy (alternative)


à la sueur de son front

glosses: 通過辛勤勞動；經過一番努力

ipa: /a la sɥœʁ də sɔ̃ fʁɔ̃/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q150 (fra)-LoquaxFR-à la sueur de son front.wav


ermahgerd

etymology_texts: oh my God的變體，模仿配戴orthodontic retainer的人說話聲音。

glosses: oh my God的另一種寫法。

text: PLUS (please brace yourselves, fangirls) he's coming to play at the Perth Arena in a few months – ermahgerd.

ref: 2012, "Livin' A Teenage Dream", X-Press Magazine, Issue 1341, 24 October 2012, page 11:

text: Here's a scary thought: I'm a Canadian citizen over 18 years of age and I have lived in Saskatoon for more than three months and in Saskatchewan for more than six months. What does this mean? I can run for mayor. Ermahgerd!

ref: 2012, Travis Homenuk, "Let's all run for mayor", The Sheaf (University of Saskatchewan), Volume 104, Issue 8, 25 October 2012, page 16:

text: Is that an Alber Elbaz pink-bubblegum macaron you're eating? Ermahgerd! You are so last year.

ref: 2013, Robert Epstein, "Being Modern: Macarons", The Independent, 3 March 2013:


𐔺𐕒𐔳

etymology_texts: 借自古典亞美尼亞語 յովտ (yovt)。

text: 𐔸𐔰𐔱𐕈𐔾𐔰𐕆𐔰𐕌𐔰𐕜𐕒𐕡𐕎𐕄𐔴 𐕉𐕒𐕡𐔳𐕒𐕡 𐕒𐕡𐕎 𐔰𐕝𐔰𐔾:𐕚𐔰 𐔺𐕒𐔳 𐔺𐕞𐕡 𐕜𐔽𐔴𐔲𐔿𐔰𐕆̃𐕄𐔴 𐕌𐔰𐕍𐔰𐕎𐔸𐔰𐔱𐕈𐕆𐔶 𐕒𐕜𐔰𐕎𐕒𐕡𐕘𐕒𐕇𐕒𐕠

translation: 我確實地告訴你們：即使天和地都消逝了，律法的一點一畫也絕不會消逝，直到一切都成就。

roman: tabålahamaṭownḳe ćowdow own aśal:sa yod yüw ṭʕegn'ah̃ḳe maq̇antabåhē oṭanowġox̣oc

forms: yod (romanization)


𐔰𐔰𐕎𐔰𐔱𐔼𐔺𐔴𐕚𐕒𐕡𐕎

etymology_texts: 源自 𐔰𐔰𐕎𐔰 (aana，“知道”) + 𐔱𐔼𐔺𐔴𐕚𐕒𐕡𐕎 (biyesun，“製作”)。

forms: aanabiyesun (romanization)


𐔰𐔰𐕎𐔰𐕒𐕡𐕎

etymology_texts: 源自𐔰𐔰 (aa，“知道”) + -𐕎𐔰 (-na，過去分詞) + -𐕒𐕡𐕎 (-un，抽象名詞後綴)。

forms: aanaun (romanization)

𐕎𐔰𐔰𐕎𐔰𐕒𐕡𐕎

roman: naanaun


𐕎𐔰𐔰𐕎𐔰𐕒𐕡𐕎

etymology_texts: 源自 𐕎- (n-，否定前綴) + 𐔰𐔰 (aa，“知道”) + -𐕎𐔰 (-na，過去分詞) + -𐕒𐕡𐕎 (-un，抽象名詞後綴)。

forms: naanaun (romanization)

𐔰𐔰𐕎𐔰𐕒𐕡𐕎

roman: aanaun


𐔰𐕔𐕙𐔴

etymology_texts: 借自中古伊朗語支 *āfrīnam 或中古波斯語 𐭠𐭯𐭥𐭩𐭭 (āfrīn，“讚美，祝福”)。對照古典亞美尼亞語 աւրհնեմ (awrhnem)、阿維斯陀語 𐬁𐬟𐬭𐬍𐬥𐬁𐬨𐬌 (āfrīnāmi，“我讚美”)、波斯語 آفرین (âfarin)。

forms: afre (romanization)

𐔰𐕔𐕙𐔴𐕢𐔴𐕚𐕒𐕡𐕎

roman: afrepesun


сервер

forms:
се́рвер (canonical)
sérver (romanization)
се́рвера (genitive)
се́рвери (nominative plural)
се́рверів (genitive plural)

ipa: [ˈsɛrʋer]


середній

forms:
сере́дній (canonical)
serédnij (romanization)

ipa: [seˈrɛdʲnʲii̯]

audio: Uk-середній.ogg

посере́дній

roman: poserédnij


середній рід

forms:
сере́дній рід (canonical)
serédnij rid (romanization)
сере́днього ро́ду (genitive)
сере́дні роди́ (nominative plural)
сере́дніх роді́в (genitive plural)

ipa: [seˈrɛdʲnʲii̯ ˈrid]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-середній рід.wav