kontraŭjuda

forms:
kontraŭjudan (accusative singular)
kontraŭjudaj (plural)
kontraŭjudajn (accusative plural)

ipa: /kontrau̯ˈjuda/

roman: kon‧traŭ‧ju‧da


novnaziismo

pos: noun

pos_title: 名詞

etymology_texts: 仿譯自法語 néonazisme，等價於 nova (“新”) + naziismo (“納粹主義”)。

forms: novnaziismon

ipa: /novnaziˈismo/

roman: nov‧na‧zi‧is‧mo


Ku-Kluks-Klano

pos: name

pos_title: 專有名詞

etymology_texts: 借自英語 Ku Klux Klan，源自古希臘語 κύκλος (kúklos，“圓圈”) + 英語 clan，按音節分成三個單詞，其中 clan 的第一個字母更改為 k 以和另外兩個單詞首字母相同。

text: Ne forgesu, ke ankaı^([sic]) la simbolo de la Ku-Kluks-Klano estas kruco.

ref: 1997 November 25, Simono, “Usono: la milita minaco kontraux la mondo?”, in soc.culture.esperanto (Usenet):

text: Kaj ni ja ne forgesu la (iam gravan) teroristan grupon en Usono, la Ku-Kluks-Klanon (grupo, kiu siatempe konsideris sin “defendanto de tradicia usona blankula kristana civilizacio” – sed ili teroradis al nigruloj, judoj, enmigrantoj, katolikoj, komunistoj kaj aliaj “radikaluloj”, foje per linĉoj kaj bruligoj de nigrulaj preĝejoj), kaj la pli novajn kaj pli timigajn, kiel, ekzemple, la “Armeo de Dio”.

ref: 2005, Joel Amis (letter), in "Ĉu ekzistas rimedoj kontraŭ terorismo?", Kontakto, No. 4 (No. 208 overall), page 14.

text: For-putros kruela Ku-Kluks-Klano / sen Esperantujo! .

ref: 2017 June 23, Frans Cobben, “Kiun adoras mava Mamono? kurta poemo”, in soc.culture.esperanto (Usenet):

forms: Ku-Kluks-Klanon

ipa: /ku-kluks-kˈlano/

roman: Ku-K‧luks-K‧la‧no


راسيسمى

glosses: rasisme 的爪夷文拼寫。

forms:
راسيسمىکو (informal first-person genitive)
راسيسمىمو (impolite second-person genitive)
راسيسمىڽ (third-person genitive)


rasisme

pos: adv

pos_title: 副詞

glosses: 種族主義地，以種族主義的方式

ipa: /raˈsisme/

roman: ra‧sis‧me

rasisma

sense: 種族主義者

rasismo

sense: 種族主義


rasisme

etymology_texts: 國際詞，由 rasis + -isme 組成，借自荷蘭語 racisme，源自法語 racisme。

forms: rasismê (canonical)

ipa: /raˈsɪsmə/

rhymes: -mə

rhymes: -ə

parts: ra sis mê


rasisme

forms:
راسيسمى (Jawi)
rasismeku (informal first-person genitive)
rasismemu (impolite second-person genitive)
rasismenya (third-person genitive)

ipa: /rasismə/

ipa: /resismə/

rhymes: -ismə

parts: ra sis me

parts: ré sis me


naziismo

forms: naziismon

ipa: /naziˈismo/

roman: na‧zi‧is‧mo

notes: 不應和 naciismo (“民族主義”) 混淆。


naciismo

forms: naciismon

ipa: /nat͡siˈismo/

roman: na‧ci‧is‧mo

notes: 不應和 naziismo (“納粹主義”) 混淆。


nacisocialismo

glosses: 國家社會主義，民族社會主義，國民社會主義，國社主義

forms: nacisocialismon

ipa: /nat͡sisot͡siaˈlismo/

roman: na‧ci‧so‧ci‧a‧lis‧mo


nacisocialismon

ipa: /nat͡sisot͡siaˈlismon/

roman: na‧ci‧so‧ci‧a‧lis‧mon


natsism

forms:
natsismi (genitive)
natsismi (partitive)

natsionaalsotsialism

sense: 納粹主義


neonatsism

forms:
neonatsismi (genitive)
neonatsismi (partitive)

uusnatsism

sense: 新納粹主義


rasizmus

forms:
rasizmu (genitive singular)
rasizmy (nominative plural)
rasizmov (genitive plural)
dub

roman: ra‧siz‧mus

ipa: /rasizmus/

ipa: [ˈrasizmus]


rasismus

forms: rasizmus (alternative)

ipa: [ˈrasɪzmus]

rhymes: -ɪzmus


인종 차별

forms:
injong chabyeol (romanization)
人種差別 (hanja)

ipa: [iɲd͡ʑo̞ŋ t͡ɕʰa̠bjʌ̹ɭ]

hangeul: 인종차별

roman: injong chabyeol

roman: injong ch'abyŏl

roman: in.cong chapyel


대안우파

etymology_texts: 漢字語，來自代案 + 右派。仿譯自英語 alt-right。

forms:
daeanupa (romanization)
代案右派 (hanja)

ipa: [ˈtɛ(ː)a̠n u(ː)pʰa̠]

ipa: [ˈte̞(ː)a̠n u(ː)pʰa̠]

hangeul: 대(ː)안우(ː)파

hangeul: 데(ː)안우(ː)파

roman: daean upa

roman: taean up'a

roman: tāy.an wū.pha


ವರ್ಣಭೇದ

etymology_texts: 源自 ವರ್ಣ (varṇa，“顏色”) + ಭೇದ (bhēda，“歧視”)。

forms: varṇabhēda (romanization)

ipa: /ʋɐɾɳɐbʱeːd̪ɐ/


第三帝國

etymology_texts: 借自德語 Drittes Reich。神聖羅馬帝國被視為第一帝國，而俾斯麥領導下的德意志帝國（1871年－1918年）則是第二帝國。

glosses: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國（1933年－1945年）

forms: 第三帝国 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Dì-sān Dìguó

zh_pron: ㄉㄧˋ ㄙㄢ ㄉㄧˋ ㄍㄨㄛˊ

zh_pron: dai⁶ saam¹ dai³ gwok³

zh_pron: ㄉㄧˋ ㄙㄢ ㄉㄧˋ ㄍㄨㄛˊ

zh_pron: Dìsan Dìguó

zh_pron: Ti⁴-san¹ Ti⁴-kuo²

zh_pron: Dì-sān Dì-gwó

zh_pron: Dihsan Dihgwo

zh_pron: Дисань Диго

roman: Disanʹ Digo

ipa: /ti⁵¹ sän⁵⁵ ti⁵¹ ku̯ɔ³⁵/

zh_pron: daih sāam dai gwok

zh_pron: dai⁶ saam¹ dai³ gwok⁸

zh_pron: dei⁶ sam¹ dei³ guog³

ipa: /tɐi̯²² saːm⁵⁵ tɐi̯³³ kʷɔːk̚³/

الرَّايْخ الثَّالِث

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Üçüncü Reyx

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Трэ́ці рэйх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Тре́ти райх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

třetí říše

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Tredje Rige

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Derde Rijk

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Dritte Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Third Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Kolmas riik

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Kolmas Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Kolmas valtakunta

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Troisième Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

მესამე რაიხი

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Drittes Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Τρίτο Ράιχ

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

הרייך השלישי

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

roman: ha-ráikh ha-shlishí

तीसरा राइख़

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Harmadik Birodalom

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Þriðja ríkið

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

an Tríú Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

terzo Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

第三帝国

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

roman: だいさんていこく, daisan teikoku

Үшінші рейх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

제삼제국(第三帝國)

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

제3제국(第三帝國)

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Үчүнчү рейх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Tertium Imperium

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Imperium Germanicum

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Trešais reihs

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Trečiasis Reichas

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Трет Рајх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

तिसरे राइख

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Det tredje riket

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

رایشِ سِوُّم

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

roman: râyš-e sevvom

Trzecia Rzesza

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

III Rzesza

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Terceiro Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Al Treilea Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Тре́тий рейх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Трећи рајх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Treći rajh

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Treći Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

tretia ríša

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Tretji rajh

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

tercer Reich

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Tredje riket

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Рейхи сеюм

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Тре́тій рейх

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

تیسرا ریخ

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

roman: tīsrā raix

Uchinchi reyx

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

Đức Quốc Xã

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

đế chế thứ ba

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

דריטע רײַך

sense: 在阿道夫·希特勒領導的納粹黨政權之下的德國

納粹德國

roman: Nàcuì Déguó


第三帝國

forms:
第三帝國 (canonical)
Daisan Teikoku (romanization)


第三帝國

forms:
Jesamjeguk (romanization)
제삼제국 (hangeul)


第三帝国

forms:
第三帝國 (alternative kanji)
第三帝国 (canonical)
Daisan Teikoku (romanization)

other: だいさんてーこく

roman: [dàísáń téꜜèkòkù]

ipa: [da̠isa̠n te̞ːko̞kɯ̟]


xenocidio

etymology_texts: 源自 古希臘語 γένος (génos，“種族，種類”) + -cidio，或源自 xeno- + -cidio。

forms:
genocídio (alternative)
xenocidios (plural)

ipa: /ʃenoˈθidjo/

ipa: /ʃenoˈsidjo/

rhymes: -idjo

parts: xe no ci dio


fratricídio

forms: fratricídios (plural)

parts: fra tri cí di o


xenocida

pos: adj

pos_title: 形容詞

etymology_texts: 源自 古希臘語 γένος (génos，“種族，種類”) + -cida，或者源自 xeno- + -cida。

forms: xenocidas (plural)


xenocida

glosses: 種族滅絕者，犯下種族滅絕罪的人


ռասիզմ

etymology_texts: 借自俄語 раси́зм (rasízm)。

forms: ṙasizm (romanization)

ipa: /rɑˈsizm/ [rɑsízm]

ipa: /ɾɑˈsizm/ [ɾɑsízm]

ռասայականություն

roman: ṙasayakanutʻyun

ռասիստ

roman: ṙasist

ռասիստական

roman: ṙasistakan

parts: ռա սիզմ


ռասիստ

etymology_texts: 借自俄語 раси́ст (rasíst)。

forms: ṙasist (romanization)

ipa: /rɑˈsist/ [rɑsíst]

ipa: /ɾɑˈsisd/ [ɾɑsíst]

ռասիզմ

roman: ṙasizm

parts: ռա սիստ


神聖ローマ帝国

etymology_texts: 神聖(しんせい) (shinsei) + ローマ帝国(ていこく) (rōma teikoku，“羅馬帝國”)

forms:
神聖ローマ帝國 (alternative kanji)
神聖ローマ帝国 (canonical)
Shinsei Rōma Teikoku (romanization)


Holy Roman Empire

date: 自17世紀

forms: the Holy Roman Empire (canonical)


First Reich

forms: the First Reich (canonical)

Holy Roman Empire

sense: 第一帝國；神聖羅馬帝國


Saint-Empire romain germanique

etymology_texts: 字面意思是「日耳曼的羅馬神聖帝國」。

forms: saint empire romain (obsolete alternative)

ipa: /sɛ̃.tɑ̃.piʁ ʁɔ.mɛ̃ ʒɛʁ.ma.nik/


Heiliges Römisches Reich

forms:
das Heilige Römische Reich
(des) Heiligen Römischen Reichs (genitive)
(des) Heiligen Römischen Reiches (genitive)

ipa: [ˈhaɪ̯lɪɡəs ˈʁøːmɪʃəs ˈʁaɪ̯ç]

audio: De-Heiliges Römisches Reich.ogg

parts:
Hei
li
ges Rö
mi
sches Reich


Αγία Ρωμαϊκή Αυτοκρατορία

forms: Agía Romaïkí Aftokratoría (romanization)


神羅

glosses: 神聖羅馬帝國／神圣罗马帝国 (Shénshèng Luómǎ Dìguó)的簡稱。

forms: 神罗 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Shénluó

zh_pron: ㄕㄣˊ ㄌㄨㄛˊ

zh_pron: Shén-lwó

zh_pron: Shernluo

zh_pron: Шэньло

roman: Šɛnʹlo

ipa: /ʂən³⁵ lu̯ɔ³⁵/


αυτοκρατορία

etymology_texts: 源自古希臘語 αὐτοκρατορία (autokratoría)。

text: ρωμαϊκή αυτοκρατορία

translation: 羅馬帝國

roman: romaïkí aftokratoría

forms:
aftokratoría (romanization)
αυτοκρατορίες (plural)

επικράτεια

roman: ypervasíleio

sense: 域

αυτοκράτορας

roman: aftokrátoras

sense: 皇帝

αυτοκράτειρα

roman: aftokráteira

sense: 皇后

αυτοκρατορικός

roman: aftokratorikós

sense: 帝國的

δεσποτεία

roman: despoteía

sense: 專制主義


αυτοκρατορίας

glosses: αυτοκρατορία (aftokratoría)的屬格單數形式。

forms: aftokratorías (romanization)


αυτοκρατοριών

glosses: αυτοκρατορία (aftokratoría)的屬格複數形式。

forms: aftokratorión (romanization)


αυτοκρατορίες

glosses: αυτοκρατορία (aftokratoría)的主格複數形式。

glosses: αυτοκρατορία (aftokratoría)的賓格複數形式。

glosses: αυτοκρατορία (aftokratoría)的呼格複數形式。

forms: aftokratoríes (romanization)


αυτοκράτορας

etymology_texts: 繼承自古希臘語 αὐτοκράτωρ (autokrátōr)。

glosses: αυτοκράτωρ (aftokrátor)的賓格複數形式。

forms:
αυτοκράτωρ (alternative)
aftokrátoras (romanization)
αυτοκράτορες (plural)
αυτοκράτειρα (feminine)
αυτοκρατόρισσα (feminine)

ipa: /aftoˈkratoras/

αυτοκρατορία

roman: aftokratoría

αυτοκρατόρισσα

roman: aftokratórissa


αυτοκράτορα

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的屬格單數

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的賓格單數

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的呼格單數

glosses: (純正希臘語) αυτοκράτωρ (aftokrátor) 的賓格單數

forms: aftokrátora (romanization)


αυτοκράτορες

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的主格複數

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的賓格複數

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的呼格複數

glosses: (純正希臘語) αυτοκράτωρ (aftokrátor) 的主格複數

glosses: (純正希臘語) αυτοκράτωρ (aftokrátor) 的呼格複數

forms: aftokrátores (romanization)


αυτοκρατόρων

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras) 的屬格複數

glosses: (純正希臘語) αυτοκράτωρ (aftokrátor) 的屬格複數

forms: aftokratóron (romanization)


αυτοκράτωρ

etymology_texts: 源自古希臘語 αὐτοκράτωρ (autokrátōr)。

glosses: αυτοκράτορας (aftokrátoras，“皇帝”) 的純正希臘語形式

forms:
aftokrátor (romanization)
αυτοκράτορες (plural)


αυτοκρατόρισσα

forms:
aftokratórissa (romanization)
αυτοκρατόρισσες (plural)
αυτοκράτορας (masculine)


αυτοκρατόρισσας

glosses: αυτοκρατόρισσα (aftokratórissa)的屬格單數形式。

forms: aftokratórissas (romanization)


αυτοκρατόρισσες

glosses: αυτοκρατόρισσα (aftokratórissa)的主格、賓格與呼格複數形式。

forms: aftokratórisses (romanization)


αυτοκρατορισσών

glosses: αυτοκρατόρισσα (aftokratórissa)的屬格複數形式。

forms: aftokratorissón (romanization)


αυτοκράτειρα

forms:
aftokráteira (romanization)
αυτοκράτειρες (plural)
αυτοκράτορας (masculine)


αυτοκράτειρας

glosses: αυτοκράτειρα (aftokráteira)的屬格單數形式。

forms: aftokráteiras (romanization)


αυτοκράτειρες

glosses: αυτοκράτειρα (aftokráteira)的主格、賓格與呼格複數形式。

forms: aftokráteires (romanization)


αυτοκρατειρών

glosses: αυτοκράτειρα (aftokráteira)的屬格複數形式。

forms: aftokrateirón (romanization)


hablas

pos: verb

pos_title: 動詞

glosses: hablar 的第二人稱單數現在時直陳式

ipa: /ˈablas/

rhymes: -ablas


αυτοκρατορικός

forms:
aftokratorikós (romanization)
αυτοκρατορική (feminine)
αυτοκρατορικό (neuter)

αυτοκρατορία

sense: 帝國


αυτοκρατορικού

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格單數陽性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格單數中性形式。

forms: aftokratorikoú (romanization)


αυτοκρατορικό

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格單數陽性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的主格單數中性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格單數中性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格單數中性形式。

forms: aftokratorikó (romanization)


αυτοκρατορικέ

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格單數陽性形式。

forms: aftokratoriké (romanization)


αυτοκρατορική

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的主格單數陰性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格單數陰性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格單數陰性形式。

forms: aftokratorikí (romanization)


αυτοκρατορικής

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格單數陰性形式。

forms: aftokratorikís (romanization)


αυτοκρατορικοί

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的主格複數陽性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格複數陽性形式。

forms: aftokratorikoí (romanization)


αυτοκρατορικών

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格複數陽性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格複數陰性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的屬格複數中性形式。

forms: aftokratorikón (romanization)


αυτοκρατορικούς

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格複數陽性形式。

forms: aftokratorikoús (romanization)


αυτοκρατορικές

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的主格複數陰性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格複數陰性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格複數陰性形式。

forms: aftokratorikés (romanization)


αυτοκρατορικά

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的主格複數中性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的賓格複數中性形式。

glosses: αυτοκρατορικός (aftokratorikós)的呼格複數中性形式。

forms: aftokratoriká (romanization)


αυταρχικός

forms:
aftarchikós (romanization)
αυταρχική (feminine)
αυταρχικό (neuter)

αυταρχία

roman: aftarchía

sense: 專制


баять

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bàjati (“告訴”)，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *bā́ˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰéh₂ti。

glosses: 說；告訴 (也用于民间传说或诙谐的话)

text: Изъ письма господина Рѣдкобаева видно, что хотя онъ рѣдко баетъ, но мысли обращаетъ свои къ полезному.

translation: 从雷德科巴耶夫先生的信中可以清楚看出，尽管他很少说话，但他的想法却是有用的。

roman: Iz pisʹma gospodina Rědkobajeva vidno, što xotja on rědko bajet, no mysli obraščajet svoi k poleznomu.

forms:
ба́ять (canonical)
bájatʹ (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪtʲ]

ба́йка

roman: bájka

бишь

roman: bišʹ

Кот-Баю́н

roman: Kot-Bajún

красноба́й

roman: krasnobáj

обая́ние

roman: obajánije

обая́тельный

roman: obajátelʹnyj


адаптировав

pos_title: 分詞

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
адапти́ровав (canonical)
adaptírovav (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəf]


адаптировавши

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
адапти́ровавши (canonical)
adaptírovavši (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəfʂɨ]


адаптировавший

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
адапти́ровавший (canonical)
adaptírovavšij (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəfʂɨj]


адаптировал

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
адапти́ровал (canonical)
adaptíroval (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəɫ]


адаптировала

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
адапти́ровала (canonical)
adaptírovala (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəɫə]


адаптировали

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的複數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
адапти́ровали (canonical)
adaptírovali (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəlʲɪ]


адаптировало

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
адапти́ровало (canonical)
adaptírovalo (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvəɫə]


адаптированный

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時被動態非完整體分詞

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的過去時被動態完整體分詞

forms:
адапти́рованный (canonical)
adaptírovannyj (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirəvən(ː)ɨj]


адаптированный

приспосо́бленный

roman: prisposóblennyj

sense: 被改編的，被改寫的

адапта́ция

roman: adaptácija

ада́птер

roman: adáptɛr

адапти́ровать

roman: adaptírovatʹ


адаптируем

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́руем (canonical)
adaptírujem (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊ(j)ɪm]


адаптируемый

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
адапти́руемый (canonical)
adaptírujemyj (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊ(j)ɪmɨj]


адаптирует

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́рует (canonical)
adaptírujet (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊ(j)ɪt]


адаптируете

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́руете (canonical)
adaptírujete (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊ(j)ɪtʲe]


адаптируешь

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第二人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́руешь (canonical)
adaptíruješʹ (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊ(j)ɪʂ]


адаптируй

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體/完整體

forms:
адапти́руй (canonical)
adaptíruj (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊj]


адаптируйте

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的第二人稱複數命令式非完整體/完整體

forms:
адапти́руйте (canonical)
adaptírujte (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊjtʲe]


адаптирую

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第一人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́рую (canonical)
adaptíruju (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊjʊ]


адаптируют

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的屈折：
第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
адапти́руют (canonical)
adaptírujut (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊjʊt]


адаптирующий

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
адапти́рующий (canonical)
adaptírujuščij (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊjʉɕːɪj]


адаптируя

glosses: адапти́ровать (adaptírovatʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
адапти́руя (canonical)
adaptíruja (romanization)

ipa: [ɐdɐpˈtʲirʊjə]


акклиматизировав

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
акклиматизи́ровав (canonical)
akklimatizírovav (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəf]


акклиматизировавши

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
акклиматизи́ровавши (canonical)
akklimatizírovavši (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəfʂɨ]


акклиматизировавший

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
акклиматизи́ровавший (canonical)
akklimatizírovavšij (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəfʂɨj]


акклиматизировал

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́ровал (canonical)
akklimatizíroval (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəɫ]


акклиматизировала

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́ровала (canonical)
akklimatizírovala (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəɫə]


акклиматизировали

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的複數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́ровали (canonical)
akklimatizírovali (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəlʲɪ]


акклиматизировало

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́ровало (canonical)
akklimatizírovalo (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirəvəɫə]


акклиматизируем

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的屈折：

glosses: 第一人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses: 第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́руем (canonical)
akklimatizírujem (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊ(j)ɪm]


акклиматизируемый

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
акклиматизи́руемый (canonical)
akklimatizírujemyj (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊ(j)ɪmɨj]


акклиматизирует

glosses: 第三人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses: 第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́рует (canonical)
akklimatizírujet (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊ(j)ɪt]


акклиматизируете

glosses: 第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses: 第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́руете (canonical)
akklimatizírujete (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊ(j)ɪtʲe]


акклиматизируешь

glosses: 第二人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses: 第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́руешь (canonical)
akklimatizíruješʹ (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊ(j)ɪʂ]


акклиматизируй

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́руй (canonical)
akklimatizíruj (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊj]


акклиматизируйте

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的第二人稱複數命令式非完整體/完整體

forms:
акклиматизи́руйте (canonical)
akklimatizírujte (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊjtʲe]


акклиматизирую

glosses: 第一人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses: 第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́рую (canonical)
akklimatizíruju (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊjʊ]


акклиматизируют

glosses: 第三人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses: 第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
акклиматизи́руют (canonical)
akklimatizírujut (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊjʊt]


акклиматизирующий

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
акклиматизи́рующий (canonical)
akklimatizírujuščij (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊjʉɕːɪj]


акклиматизируя

glosses: акклиматизи́ровать (akklimatizírovatʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
акклиматизи́руя (canonical)
akklimatizíruja (romanization)

ipa: [ɐklʲɪmətʲɪˈzʲirʊjə]


альбатроса

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的屬格/賓格單數

forms:
альбатро́са (canonical)
alʹbatrósa (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosə]


альбатросам

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的與格複數

forms:
альбатро́сам (canonical)
alʹbatrósam (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosəm]


альбатросами

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的工具格複數

forms:
альбатро́сами (canonical)
alʹbatrósami (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosəmʲɪ]


альбатросах

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的前置格複數

forms:
альбатро́сах (canonical)
alʹbatrósax (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosəx]


альбатросе

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的前置格單數

forms:
альбатро́се (canonical)
alʹbatróse (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosʲe]


альбатросов

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的屬格/賓格複數

forms:
альбатро́сов (canonical)
alʹbatrósov (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosəf]


альбатросом

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的工具格單數

forms:
альбатро́сом (canonical)
alʹbatrósom (romanization)


альбатросу

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的與格單數

forms:
альбатро́су (canonical)
alʹbatrósu (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosʊ]


альбатросы

glosses: альбатро́с (alʹbatrós) 的主格複數

forms:
альбатро́сы (canonical)
alʹbatrósy (romanization)

ipa: [ɐlʲbɐˈtrosɨ]


баем

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ба́ем (canonical)
bájem (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪm]


баем

glosses: бай (baj) 的工具格單數


бает

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
ба́ет (canonical)
bájet (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪt]


баете

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ба́ете (canonical)
bájete (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪtʲe]


баешь

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
ба́ешь (canonical)
báješʹ (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪʂ]


байте

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
ба́йте (canonical)
bájte (romanization)

ipa: [ˈbajtʲe]


байте

glosses: байт (bajt) 的前置格單數


бают

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ба́ют (canonical)
bájut (romanization)

ipa: [ˈbajʊt]


бающий

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
ба́ющий (canonical)
bájuščij (romanization)

ipa: [ˈbajʉɕːɪj]


бая

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bajati。

forms:
ба́я (canonical)
bája (romanization)
ба́ям (alternative)

ipa: [ˈbajɐ]

чароде́йствам

roman: vračúvam

sense: 施法，唸咒

ба́юкам

roman: bájukam

ба́йвам

roman: bájvam

забая

roman: zabaja

забайвам

roman: zabajvam

избая

roman: izbaja

избайвам

roman: izbajvam

набая се

roman: nabaja se

набайвам се

roman: nabajvam se

обая

roman: obaja

обайвам

roman: obajvam

побая

roman: pobaja

побайвам

roman: pobajvam

отбая

roman: otbaja

отбайвам

roman: otbajvam

sense: 施咒

бая́ч

roman: bajáč

бая́чка

roman: bajáčka

баха́р

roman: bahár

баха́рка

roman: bahárka

бая́ние

roman: bajánie

ба́йка

sense: 施法

баи́ло

roman: baílo

баи́лка

roman: baílka

sense: 咒語，魔咒

ба́сня

roman: básnja

sense: 寓言

ба́ян

roman: bájan

sense: 迷人的

ба́лия

roman: bálija

sense: 巫醫，巫師，魔法師

raw_tags: 第一人稱單數現在時直陳式


бая

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 بیاغی (bayağı，“普通的，平常的”)。該詞亦被借入塞爾維亞-克羅地亞語 бајаги。

forms:
бая́ (canonical)
bajá (romanization)

ipa: [bɐˈja̟]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-бая.wav


бая

etymology_texts: 對照南阿爾泰語 байа (baya，“最近”)。

forms:
baya (romanization)
بايا


бая

glosses: бай (baj) 的屬格/賓格單數

forms:
ба́я (canonical)
bája (romanization)

ipa: [ˈbajə]


бая

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞


баяв

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

forms:
ба́яв (canonical)
bájav (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪf]


баявши

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
ба́явши (canonical)
bájavši (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪfʂɨ]


баявший

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
ба́явший (canonical)
bájavšij (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪfʂɨj]


баял

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
ба́ял (canonical)
bájal (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪɫ]


баяла

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
ба́яла (canonical)
bájala (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪɫə]


баяли

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
ба́яли (canonical)
bájali (romanization)

ipa: [ˈba(j)ɪlʲɪ]


баяло

glosses: ба́ять (bájatʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
ба́яло (canonical)
bájalo (romanization)


выродка

glosses: вы́родок (výrodok) 的屬格/賓格單數

forms:
вы́родка (canonical)
výrodka (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkə]


выродкам

glosses: вы́родок (výrodok) 的與格複數

forms:
вы́родкам (canonical)
výrodkam (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkəm]


выродками

glosses: вы́родок (výrodok) 的工具格複數

forms:
вы́родками (canonical)
výrodkami (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkəmʲɪ]


выродках

glosses: вы́родок (výrodok) 的前置格複數

forms:
вы́родках (canonical)
výrodkax (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkəx]


выродке

glosses: вы́родок (výrodok) 的前置格單數

forms:
вы́родке (canonical)
výrodke (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkʲe]


выродки

glosses: вы́родок (výrodok) 的主格複數

forms:
вы́родки (canonical)
výrodki (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkʲɪ]


выродков

glosses: вы́родок (výrodok) 的屬格/賓格複數

forms:
вы́родков (canonical)
výrodkov (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkəf]


выродком

glosses: вы́родок (výrodok) 的工具格單數

forms:
вы́родком (canonical)
výrodkom (romanization)


выродку

glosses: вы́родок (výrodok) 的與格單數

forms:
вы́родку (canonical)
výrodku (romanization)

ipa: [ˈvɨrətkʊ]


динозавра

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的屬格/賓格單數

forms:
диноза́вра (canonical)
dinozávra (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrə]


динозаврам

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的與格複數

forms:
диноза́врам (canonical)
dinozávram (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrəm]


динозаврами

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的工具格複數

forms:
диноза́врами (canonical)
dinozávrami (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrəmʲɪ]


динозаврах

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的前置格複數

forms:
диноза́врах (canonical)
dinozávrax (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrəx]


динозавре

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的前置格單數

forms:
диноза́вре (canonical)
dinozávre (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrʲe]


динозавров

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的屬格/賓格複數

forms:
диноза́вров (canonical)
dinozávrov (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrəf]


динозавром

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的工具格單數

forms:
диноза́вром (canonical)
dinozávrom (romanization)


динозавру

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的與格單數

forms:
диноза́вру (canonical)
dinozávru (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrʊ]


динозавры

glosses: диноза́вр (dinozávr) 的主格複數

forms:
диноза́вры (canonical)
dinozávry (romanization)

ipa: [dʲɪnɐˈzavrɨ]

audio: Ru-динозавры.ogg


зрелищ

glosses: зре́лище (zrélišče) 的屬格複數

forms:
зре́лищ (canonical)
zrélišč (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕː]


зрелища

glosses:
зре́лище (zrélišče) 的屈折：
屬格單數

glosses:
зре́лище (zrélišče) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
зре́лища (canonical)
zrélišča (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːə]


зрелищам

glosses: зре́лище (zrélišče) 的與格複數

forms:
зре́лищам (canonical)
zréliščam (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːəm]


зрелищами

glosses: зре́лище (zrélišče) 的工具格複數

forms:
зре́лищами (canonical)
zréliščami (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːəmʲɪ]


зрелищах

glosses: зре́лище (zrélišče) 的前置格複數

forms:
зре́лищах (canonical)
zréliščax (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːəx]


зрелищем

glosses: зре́лище (zrélišče) 的工具格單數

forms:
зре́лищем (canonical)
zréliščem (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːɪm]


зрелищу

glosses: зре́лище (zrélišče) 的與格單數

forms:
зре́лищу (canonical)
zrélišču (romanization)

ipa: [ˈzrʲelʲɪɕːʊ]


мямле

glosses: мя́мля (mjámlja) 的與格/前置格單數

forms:
мя́мле (canonical)
mjámle (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲe]


мямлей

glosses:
мя́мля (mjámlja) 的屈折：
屬格/賓格複數

glosses:
мя́мля (mjámlja) 的屈折：
工具格單數

forms:
мя́млей (canonical)
mjámlej (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲɪj]


мямлею

glosses: мя́мля (mjámlja) 的工具格單數

forms:
мя́млею (canonical)
mjámleju (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲɪjʊ]


мямли

glosses:
мя́мля (mjámlja) 的屈折：
屬格單數

glosses:
мя́мля (mjámlja) 的屈折：
主格複數

forms:
мя́мли (canonical)
mjámli (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲɪ]


мямли

glosses: мя́млить (mjámlitʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體


мямлю

glosses: мя́мля (mjámlja) 的賓格單數

forms:
мя́млю (canonical)
mjámlju (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲʊ]


мямлю

glosses: мя́млить (mjámlitʹ) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


мямлям

glosses: мя́мля (mjámlja) 的與格複數

forms:
мя́млям (canonical)
mjámljam (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲəm]


мямлями

glosses: мя́мля (mjámlja) 的工具格複數

forms:
мя́млями (canonical)
mjámljami (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲəmʲɪ]


мямлях

glosses: мя́мля (mjámlja) 的前置格複數

forms:
мя́млях (canonical)
mjámljax (romanization)

ipa: [ˈmʲamlʲəx]


откликавшийся

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
отклика́вшийся (canonical)
otklikávšijsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkafʂɨjsʲə]


откликавшись

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
отклика́вшись (canonical)
otklikávšisʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkafʂɨsʲ]


откликаемся

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́емся (canonical)
otklikájemsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈka(j)ɪmsʲə]


откликаетесь

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́етесь (canonical)
otklikájetesʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈka(j)ɪtʲɪsʲ]


откликается

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́ется (canonical)
otklikájetsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈka(j)ɪt͡sə]


откликаешься

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́ешься (canonical)
otklikáješʹsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈka(j)ɪʂsʲə]


откликайся

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
отклика́йся (canonical)
otklikájsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkajsʲə]


откликайтесь

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
отклика́йтесь (canonical)
otklikájtesʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkajtʲɪsʲ]


взбесить

forms:
взбеси́ть (canonical)
vzbesítʹ (romanization)
беси́ть (imperfective)

ipa: [vzbʲɪˈsʲitʲ]

беси́ться

roman: besítʹsja

взбеси́ться

roman: vzbesítʹsja

бес

roman: bes

бесёнок

roman: besjónok

бесо́вский

roman: besóvskij

беснова́ться

roman: besnovátʹsja

беснова́тый

roman: besnovátyj

бе́шеный

roman: béšenyj

бе́шенство

roman: béšenstvo


откликалась

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
отклика́лась (canonical)
otklikálasʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkaɫəsʲ]


откликались

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
отклика́лись (canonical)
otklikálisʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkalʲɪsʲ]


откликалось

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
отклика́лось (canonical)
otklikálosʹ (romanization)


откликался

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
отклика́лся (canonical)
otklikálsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkaɫs⁽ʲ⁾ə]


откликаюсь

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́юсь (canonical)
otklikájusʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkajʉsʲ]


откликаются

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
отклика́ются (canonical)
otklikájutsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkajʊt͡sə]


откликающийся

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
отклика́ющийся (canonical)
otklikájuščijsja (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈkajʉɕːɪjsʲə]


откликаясь

glosses: отклика́ться (otklikátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
отклика́ясь (canonical)
otklikájasʹ (romanization)

ipa: [ɐtklʲɪˈka(j)ɪsʲ]


пасьянса

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的屬格單數

forms:
пасья́нса (canonical)
pasʹjánsa (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansə]


пасьянсам

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的與格複數

forms:
пасья́нсам (canonical)
pasʹjánsam (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansəm]


пасьянсами

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的工具格複數

forms:
пасья́нсами (canonical)
pasʹjánsami (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansəmʲɪ]


пасьянсах

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的前置格複數

forms:
пасья́нсах (canonical)
pasʹjánsax (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansəx]


пасьянсе

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的前置格單數

forms:
пасья́нсе (canonical)
pasʹjánse (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansʲe]

ipa: [pɐˈsʲjænʲsʲe]


пасьянсов

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的屬格複數

forms:
пасья́нсов (canonical)
pasʹjánsov (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansəf]


пасьянсом

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的工具格單數

forms:
пасья́нсом (canonical)
pasʹjánsom (romanization)


пасьянсу

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的與格單數

forms:
пасья́нсу (canonical)
pasʹjánsu (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansʊ]


пасьянсы

glosses: пасья́нс (pasʹjáns) 的主格/賓格複數

forms:
пасья́нсы (canonical)
pasʹjánsy (romanization)

ipa: [pɐˈsʲjansɨ]


поднебесий

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的屬格複數

forms:
поднебе́сий (canonical)
podnebésij (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲɪj]


поднебесьем

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的工具格單數

forms:
поднебе́сьем (canonical)
podnebésʹjem (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjɪm]


поднебесью

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的與格單數

forms:
поднебе́сью (canonical)
podnebésʹju (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjʊ]


поднебесья

glosses:
поднебе́сье (podnebésʹje) 的屈折：
屬格單數

glosses:
поднебе́сье (podnebésʹje) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
поднебе́сья (canonical)
podnebésʹja (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjə]


поднебесьям

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的與格複數

forms:
поднебе́сьям (canonical)
podnebésʹjam (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjəm]


поднебесьями

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的工具格複數

forms:
поднебе́сьями (canonical)
podnebésʹjami (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjəmʲɪ]


поднебесьях

glosses: поднебе́сье (podnebésʹje) 的前置格複數

forms:
поднебе́сьях (canonical)
podnebésʹjax (romanization)

ipa: [pədʲnʲɪˈbʲesʲjəx]


прибавкам

glosses: приба́вка (pribávka) 的與格複數

forms:
приба́вкам (canonical)
pribávkam (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkəm]


прибавками

glosses: приба́вка (pribávka) 的工具格複數

forms:
приба́вками (canonical)
pribávkami (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkəmʲɪ]


прибавках

glosses: приба́вка (pribávka) 的前置格複數

forms:
приба́вках (canonical)
pribávkax (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkəx]


прибавке

glosses: приба́вка (pribávka) 的與格/前置格單數

forms:
приба́вке (canonical)
pribávke (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkʲe]


прибавки

glosses:
приба́вка (pribávka) 的屈折：
屬格單數

glosses:
приба́вка (pribávka) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
приба́вки (canonical)
pribávki (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkʲɪ]


прибавкой

glosses: приба́вка (pribávka) 的工具格單數

forms:
приба́вкой (canonical)
pribávkoj (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkəj]


прибавкою

glosses: приба́вка (pribávka) 的工具格單數

forms:
приба́вкою (canonical)
pribávkoju (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkəjʊ]


прибавку

glosses: приба́вка (pribávka) 的賓格單數

forms:
приба́вку (canonical)
pribávku (romanization)

ipa: [prʲɪˈbafkʊ]


прибавок

glosses: приба́вка (pribávka) 的屬格複數

forms:
приба́вок (canonical)
pribávok (romanization)

ipa: [prʲɪˈbavək]


разбирательств

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的屬格複數

forms:
разбира́тельств (canonical)
razbirátelʹstv (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstf]


разбирательства

glosses:
разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的屈折：
屬格單數

glosses:
разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
разбира́тельства (canonical)
razbirátelʹstva (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvə]


разбирательствам

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的與格複數

forms:
разбира́тельствам (canonical)
razbirátelʹstvam (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvəm]


разбирательствами

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的工具格複數

forms:
разбира́тельствами (canonical)
razbirátelʹstvami (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvəmʲɪ]


разбирательствах

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的前置格複數

forms:
разбира́тельствах (canonical)
razbirátelʹstvax (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvəx]


разбирательстве

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的前置格單數

forms:
разбира́тельстве (canonical)
razbirátelʹstve (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvʲe]


разбирательством

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的工具格單數

forms:
разбира́тельством (canonical)
razbirátelʹstvom (romanization)


разбирательству

glosses: разбира́тельство (razbirátelʹstvo) 的與格單數

forms:
разбира́тельству (canonical)
razbirátelʹstvu (romanization)

ipa: [rəzbʲɪˈratʲɪlʲstvʊ]


развязкам

glosses: развя́зка (razvjázka) 的與格複數

forms:
развя́зкам (canonical)
razvjázkam (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskəm]


развязками

glosses: развя́зка (razvjázka) 的工具格複數

forms:
развя́зками (canonical)
razvjázkami (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskəmʲɪ]


развязках

glosses: развя́зка (razvjázka) 的前置格複數

forms:
развя́зках (canonical)
razvjázkax (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskəx]


развязке

glosses: развя́зка (razvjázka) 的與格/前置格單數

forms:
развя́зке (canonical)
razvjázke (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskʲe]


развязки

glosses:
развя́зка (razvjázka) 的屈折：
屬格單數

glosses:
развя́зка (razvjázka) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
развя́зки (canonical)
razvjázki (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskʲɪ]


развязкой

glosses: развя́зка (razvjázka) 的工具格單數

forms:
развя́зкой (canonical)
razvjázkoj (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskəj]


развязкою

glosses: развя́зка (razvjázka) 的工具格單數

forms:
развя́зкою (canonical)
razvjázkoju (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskəjʊ]


развязку

glosses: развя́зка (razvjázka) 的賓格單數

forms:
развя́зку (canonical)
razvjázku (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲaskʊ]


развязок

glosses: развя́зка (razvjázka) 的屬格複數

forms:
развя́зок (canonical)
razvjázok (romanization)

ipa: [rɐzˈvʲazək]


расизма

glosses: раси́зм (rasízm) 的屬格單數

forms:
раси́зма (canonical)
rasízma (romanization)

ipa: [rɐˈsʲizmə]


расизме

glosses: раси́зм (rasízm) 的前置格單數

forms:
раси́зме (canonical)
rasízme (romanization)

ipa: [rɐˈsʲizmʲe]


расизмом

glosses: раси́зм (rasízm) 的工具格單數

forms:
раси́змом (canonical)
rasízmom (romanization)

ipa: [rɐˈsʲizməm]


расизму

glosses: раси́зм (rasízm) 的與格單數

forms:
раси́зму (canonical)
rasízmu (romanization)

ipa: [rɐˈsʲizmʊ]


репетицией

glosses: репети́ция (repetícija) 的工具格單數

forms:
репети́цией (canonical)
repetícijej (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨ(j)ɪj]


репетициею

glosses: репети́ция (repetícija) 的工具格單數

forms:
репети́циею (canonical)
repetícijeju (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨ(j)ɪjʊ]


репетиции

glosses:
репети́ция (repetícija) 的屈折：
屬格/與格/前置格單數

glosses:
репети́ция (repetícija) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
репети́ции (canonical)
repetícii (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨɪ]


репетиций

glosses: репети́ция (repetícija) 的屬格複數

forms:
репети́ций (canonical)
repetícij (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨj]


репетицию

glosses: репети́ция (repetícija) 的賓格單數

forms:
репети́цию (canonical)
repetíciju (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨjʊ]


репетициям

glosses: репети́ция (repetícija) 的與格複數

forms:
репети́циям (canonical)
repetícijam (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨjəm]


репетициями

glosses: репети́ция (repetícija) 的工具格複數

forms:
репети́циями (canonical)
repetícijami (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨjəmʲɪ]


репетициях

glosses: репети́ция (repetícija) 的前置格複數

forms:
репети́циях (canonical)
repetícijax (romanization)

ipa: [rʲɪpʲɪˈtʲit͡sɨjəx]


слушанием

glosses: слу́шание (slúšanije) 的工具格單數

forms:
слу́шанием (canonical)
slúšanijem (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪ(j)ɪm]


слушании

glosses: слу́шание (slúšanije) 的前置格單數

forms:
слу́шании (canonical)
slúšanii (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪɪ]


слушаний

glosses: слу́шание (slúšanije) 的屬格複數

forms:
слу́шаний (canonical)
slúšanij (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪj]


слушанию

glosses: слу́шание (slúšanije) 的與格單數

forms:
слу́шанию (canonical)
slúšaniju (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪjʊ]


слушания

glosses: слу́шане (slúšane) 的不定複數

forms:
слу́шания (canonical)
slúšanija (romanization)

ipa: [ˈsɫuʃɐnijɐ]


слушания

glosses: слу́шам (slúšam) 的定指賓語陽性單數過去時被動態分詞


слушания

glosses:
слу́шание (slúšanije) 的屈折：
屬格單數

glosses:
слу́шание (slúšanije) 的屈折：
主格/賓格複數

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪjə]


слушаниям

glosses: слу́шание (slúšanije) 的與格複數

forms:
слу́шаниям (canonical)
slúšanijam (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪjəm]


слушаниями

glosses: слу́шание (slúšanije) 的工具格複數

forms:
слу́шаниями (canonical)
slúšanijami (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪjəmʲɪ]


слушаниях

glosses: слу́шание (slúšanije) 的前置格複數

forms:
слу́шаниях (canonical)
slúšanijax (romanization)

ipa: [ˈsɫuʂənʲɪjəx]


сходств

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的屬格複數

forms: sxodstv (romanization)

ipa: [sxot͡stf]


сходства

glosses:
схо́дство (sxódstvo) 的屈折：
屬格單數

glosses:
схо́дство (sxódstvo) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
схо́дства (canonical)
sxódstva (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvə]


сходствам

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的與格複數

forms:
схо́дствам (canonical)
sxódstvam (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvəm]


сходствами

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的工具格複數

forms:
схо́дствами (canonical)
sxódstvami (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvəmʲɪ]


сходствах

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的前置格複數

forms:
схо́дствах (canonical)
sxódstvax (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvəx]


сходстве

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的前置格單數

forms:
схо́дстве (canonical)
sxódstve (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvʲe]


сходством

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的工具格單數

forms:
схо́дством (canonical)
sxódstvom (romanization)


сходству

glosses: схо́дство (sxódstvo) 的與格單數

forms:
схо́дству (canonical)
sxódstvu (romanization)

ipa: [ˈsxot͡stvʊ]


беся

etymology_texts: 保加利亞語 обе́ся (obésja，“懸掛”) 的逆構詞（об- (ob-) + веся (vesja)），被視作о- (o-) + беся (besja)。

text: Бесенето е начин за изпълнение на смъртно наказание в много държави.

translation: 绞刑是许多国家执行死刑的一种方式。

roman: Beseneto e način za izpǎlnenie na smǎrtno nakazanie v mnogo dǎržavi.

forms:
бе́ся (canonical)
bésja (romanization)

ipa: [ˈbɛsʲɐ]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-беся.wav

rhymes: -ɛsʲɐ

обесвам

roman: obesvam

sense: 吊死

избеся

roman: izbesja

избесвам

roman: izbesvam

бесило

roman: besilo

бесилка

roman: besilka

sense: gallows

веся

roman: vesja

весвам

roman: vesvam

sense: 懸掛，懸垂

завеса

roman: zavesa

sense: 窗簾

навес

roman: naves

sense: 遮棚

вися

roman: visja

sense: 懸掛

висулка

roman: visulka

sense: 吊墜

raw_tags: 第一人稱單數現在時直陳式


беся

glosses: беси́ть (besítʹ) 的現在時非完整體副詞性分詞：while maddening

forms:
беся́ (canonical)
besjá (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲa]


слушане

glosses: слу́шам (slúšam) 的動詞性名詞

forms:
слу́шане (canonical)
slúšane (romanization)

ipa: [ˈsɫuʃɐnɛ]

rhymes: -uʃɐnɛ


глумить

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *glumiti。對照羅馬尼亞語 glumi。

forms:
глуми́ть (canonical)
glumítʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲitʲ]

глуми́ться

roman: glumítʹsja

sense: 嘲笑，嘲弄

глумле́ние

roman: glumlénije

глумли́вый

roman: glumlívyj


glumi

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 глоумити (glumiti)，源自原始斯拉夫語 *glumiti，或源自 glumă。

forms:
a glumi (canonical)
glumește
glumit (past participle)

audio: LL-Q7913 (ron)-Filosoful-glumi.wav


glumă

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 глоумъ (glumŭ)，源自原始斯拉夫語 *glumъ。

forms: glume (plural)

audio: LL-Q7913 (ron)-Filosoful-glumă.wav

poantă

sense: 笑話，玩笑

farsă

sense: 惡作劇


glumă

etymology_texts: 借自法語 glume，源自拉丁語 glūma。


глумление

etymology_texts: глуми́ть (glumítʹ) + -е́ние (-énije)

forms:
глумле́ние (canonical)
glumlénije (romanization)
глумле́ния (genitive)
глумле́ния (nominative plural)
глумле́ний (genitive plural)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪje]

глуми́ть

roman: glumítʹ


глумливый

etymology_texts: глуми́ть (glumítʹ) + -ли́вый (-lívyj)

text: глумли́вая речь

translation: 嘲弄的話

roman: glumlívaja rečʹ

forms:
глумли́вый (canonical)
glumlívyj (romanization)
(по)глумли́вее (comparative)
(по)глумли́вей (comparative)
са́мый глумли́вый (superlative)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲivɨj]


бесив

glosses: беси́ть (besítʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

forms:
беси́в (canonical)
besív (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲif]


бесивши

glosses: беси́ть (besítʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
беси́вши (canonical)
besívši (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲifʂɨ]


бесивший

glosses: беси́ть (besítʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
беси́вший (canonical)
besívšij (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲifʂɨj]


бесимый

glosses: беси́ть (besítʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
беси́мый (canonical)
besímyj (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲimɨj]


бесит

glosses: беси́ть (besítʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бе́сит (canonical)
bésit (romanization)

ipa: [ˈbʲesʲɪt]


бесишь

glosses: беси́ть (besítʹ) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бе́сишь (canonical)
bésišʹ (romanization)

ipa: [ˈbʲesʲɪʂ]


бесновавшийся

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
беснова́вшийся (canonical)
besnovávšijsja (romanization)

ipa: [bʲɪsnɐˈvafʂɨjsʲə]


бесновавшись

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
беснова́вшись (canonical)
besnovávšisʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsnɐˈvafʂɨsʲ]


бесновалась

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
беснова́лась (canonical)
besnoválasʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsnɐˈvaɫəsʲ]


бесновались

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
беснова́лись (canonical)
besnoválisʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsnɐˈvalʲɪsʲ]


бесновалось

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
беснова́лось (canonical)
besnoválosʹ (romanization)


бесновался

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
беснова́лся (canonical)
besnoválsja (romanization)

ipa: [bʲɪsnɐˈvaɫs⁽ʲ⁾ə]


беснуемся

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́емся (canonical)
besnújemsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnu(j)ɪmsʲə]


беснуетесь

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́етесь (canonical)
besnújetesʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnu(j)ɪtʲɪsʲ]


беснуется

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́ется (canonical)
besnújetsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnu(j)ɪt͡sə]


беснуешься

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́ешься (canonical)
besnúješʹsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnu(j)ɪʂsʲə]


беснуйся

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
бесну́йся (canonical)
besnújsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnujsʲə]


беснуйтесь

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
бесну́йтесь (canonical)
besnújtesʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnujtʲɪsʲ]


беснуюсь

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́юсь (canonical)
besnújusʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnujʉsʲ]


беснуются

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
бесну́ются (canonical)
besnújutsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnujʊt͡sə]


беснующийся

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
бесну́ющийся (canonical)
besnújuščijsja (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnujʉɕːɪjsʲə]


беснуясь

glosses: беснова́ться (besnovátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
бесну́ясь (canonical)
besnújasʹ (romanization)

ipa: [bʲɪsˈnu(j)ɪsʲ]


бесящий

glosses: беси́ть (besítʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
беся́щий (canonical)
бе́сящий (canonical)
besjáščij (romanization)
bésjaščij (romanization)

ipa: [bʲɪˈsʲæɕːɪj]

ipa: [ˈbʲesʲɪɕːɪj]


бешу

glosses: беси́ть (besítʹ) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
бешу́ (canonical)
bešú (romanization)

ipa: [bʲɪˈʂu]


взбеси

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
взбеси́ (canonical)
vzbesí (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲi]


взбесив

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
взбеси́в (canonical)
vzbesív (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲif]


взбесивши

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
взбеси́вши (canonical)
vzbesívši (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲifʂɨ]


взбесивший

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
взбеси́вший (canonical)
vzbesívšij (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲifʂɨj]


взбесил

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
взбеси́л (canonical)
vzbesíl (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲiɫ]


взбесила

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
взбеси́ла (canonical)
vzbesíla (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲiɫə]


взбесили

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
взбеси́ли (canonical)
vzbesíli (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈsʲilʲɪ]


взбесило

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
взбеси́ло (canonical)
vzbesílo (romanization)


взбесим

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
взбе́сим (canonical)
vzbésim (romanization)

ipa: [ˈvzbʲesʲɪm]


взбесит

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
взбе́сит (canonical)
vzbésit (romanization)

ipa: [ˈvzbʲesʲɪt]


взбесите

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
взбе́сите (canonical)
vzbésite (romanization)

ipa: [ˈvzbʲesʲɪtʲe]

ipa: [vzbʲɪˈsʲitʲe]


взбесите

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
взбеси́те (canonical)
vzbesíte (romanization)


взбесишь

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
взбе́сишь (canonical)
vzbésišʹ (romanization)

ipa: [ˈvzbʲesʲɪʂ]


взбесят

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
взбе́сят (canonical)
vzbésjat (romanization)

ipa: [ˈvzbʲesʲət]


взбешу

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
взбешу́ (canonical)
vzbešú (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈʂu]


взбешённый

glosses: взбеси́ть (vzbesítʹ) 的過去時被動態完整體分詞

forms: vzbešónnyj (romanization)

ipa: [vzbʲɪˈʂonːɨj]


глуми

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *glumiti (“嘲笑、逗乐、开玩笑”)。

forms:
glumi (romanization)
одглуми (perfective)

ipa: [ˈɡɫumi]


глуми

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
глуми́ (canonical)
glumí (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲi]


глумив

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
глуми́в (canonical)
glumív (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲif]


глумивши

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
глуми́вши (canonical)
glumívši (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲifʂɨ]


глумивший

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
глуми́вший (canonical)
glumívšij (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲifʂɨj]


глумившийся

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
глуми́вшийся (canonical)
glumívšijsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲifʂɨjsʲə]


глумившись

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
глуми́вшись (canonical)
glumívšisʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲifʂɨsʲ]


глумил

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
глуми́л (canonical)
glumíl (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiɫ]


глумила

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
глуми́ла (canonical)
glumíla (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiɫə]


глумилась

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
глуми́лась (canonical)
glumílasʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiɫəsʲ]


глумили

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
глуми́ли (canonical)
glumíli (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲilʲɪ]


глумились

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
глуми́лись (canonical)
glumílisʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲilʲɪsʲ]


глумило

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
глуми́ло (canonical)
glumílo (romanization)


глумилось

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
глуми́лось (canonical)
glumílosʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiɫəsʲ]


глумился

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
глуми́лся (canonical)
glumílsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


глумим

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
глуми́м (canonical)
glumím (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲim]


глумимся

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
глуми́мся (canonical)
glumímsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲimsʲə]


глумись

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
глуми́сь (canonical)
glumísʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲisʲ]


глумит

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
глуми́т (canonical)
glumít (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲit]


глумите

glosses:
глуми́ть (glumítʹ) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
глуми́ть (glumítʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
глуми́те (canonical)
glumíte (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲitʲe]


глумитесь

glosses:
глуми́ться (glumítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
глуми́ться (glumítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
глуми́тесь (canonical)
glumítesʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲitʲɪsʲ]


глумится

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
глуми́тся (canonical)
glumítsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲit͡sːə]


глумишь

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
глуми́шь (canonical)
glumíšʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiʂ]


глумишься

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
глуми́шься (canonical)
glumíšʹsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲiʂsʲə]


глумлением

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的工具格單數

forms:
глумле́нием (canonical)
glumlénijem (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪ(j)ɪm]


глумлении

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的前置格單數

forms:
глумле́нии (canonical)
glumlénii (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪɪ]


глумлений

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的屬格複數

forms:
глумле́ний (canonical)
glumlénij (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪj]


глумлению

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的與格單數

forms:
глумле́нию (canonical)
glumléniju (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪjʊ]


глумления

glosses:
глумле́ние (glumlénije) 的屈折：
屬格單數

glosses:
глумле́ние (glumlénije) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
глумле́ния (canonical)
glumlénija (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪjə]


глумлениям

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的與格複數

forms:
глумле́ниям (canonical)
glumlénijam (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪjəm]


глумлениями

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的工具格複數

forms:
глумле́ниями (canonical)
glumlénijami (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪjəmʲɪ]


глумлениях

glosses: глумле́ние (glumlénije) 的前置格複數

forms:
глумле́ниях (canonical)
glumlénijax (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲenʲɪjəx]


глумлю

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
глумлю́ (canonical)
glumljú (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲu]


глумлюсь

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
глумлю́сь (canonical)
glumljúsʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmlʲʉsʲ]


глумясь

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
глумя́сь (canonical)
glumjásʹ (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲæsʲ]


глумят

glosses: глуми́ть (glumítʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
глумя́т (canonical)
glumját (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲat]


глумятся

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
глумя́тся (canonical)
glumjátsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲat͡sːə]


глумящийся

glosses: глуми́ться (glumítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
глумя́щийся (canonical)
glumjáščijsja (romanization)

ipa: [ɡɫʊˈmʲæɕːɪjsʲə]


гнавшийся

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гна́вшийся (canonical)
gnávšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡnafʂɨjsʲə]


гнавшись

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гна́вшись (canonical)
gnávšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnafʂɨsʲ]


гналась

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гнала́сь (canonical)
gnalásʹ (romanization)

ipa: [ɡnɐˈɫasʲ]


гнались

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гнали́сь (canonical)
гна́лись (canonical)
gnalísʹ (romanization)
gnálisʹ (romanization)

ipa: [ɡnɐˈlʲisʲ]

ipa: [ˈɡnalʲɪsʲ]


гналось

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гнало́сь (canonical)
гна́лось (canonical)
gnalósʹ (romanization)
gnálosʹ (romanization)

ipa: [ɡnɐˈɫosʲ]

ipa: [ˈɡnaɫəsʲ]


гнался

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гна́лся (canonical)
гнался́ (canonical)
gnálsja (romanization)
gnalsjá (romanization)

ipa: [ˈɡnaɫs⁽ʲ⁾ə]

ipa: [ɡnɐɫˈsʲa]


гневавшийся

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гне́вавшийся (canonical)
gnévavšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəfʂɨjsʲə]


гневавшись

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гне́вавшись (canonical)
gnévavšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəfʂɨsʲ]


гневаемся

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́ваемся (canonical)
gnévajemsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevə(j)ɪmsʲə]


гневаетесь

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́ваетесь (canonical)
gnévajetesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevə(j)ɪtʲɪsʲ]


гневается

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́вается (canonical)
gnévajetsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevə(j)ɪt͡sə]


гневаешься

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́ваешься (canonical)
gnévaješʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevə(j)ɪʂsʲə]


гневайся

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
гне́вайся (canonical)
gnévajsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəjsʲə]


гневайтесь

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
гне́вайтесь (canonical)
gnévajtesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəjtʲɪsʲ]


гневалась

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гне́валась (canonical)
gnévalasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəɫəsʲ]


гневались

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гне́вались (canonical)
gnévalisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəlʲɪsʲ]


гневалось

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гне́валось (canonical)
gnévalosʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəɫəsʲ]


гневался

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гне́вался (canonical)
gnévalsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəɫs⁽ʲ⁾ə]


гневаюсь

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́ваюсь (canonical)
gnévajusʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəjʉsʲ]


гневаются

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гне́ваются (canonical)
gnévajutsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəjʊt͡sə]


гневающийся

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гне́вающийся (canonical)
gnévajuščijsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevəjʉɕːɪjsʲə]


гневаясь

glosses: гне́ваться (gnévatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
гне́ваясь (canonical)
gnévajasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲevə(j)ɪsʲ]


гнитесь

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
гни́тесь (canonical)
gnítesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲitʲɪsʲ]


гнувшийся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гну́вшийся (canonical)
gnúvšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡnufʂɨjsʲə]


гнувшись

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гну́вшись (canonical)
gnúvšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnufʂɨsʲ]


гнулась

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гну́лась (canonical)
gnúlasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnuɫəsʲ]


гнулись

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гну́лись (canonical)
gnúlisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnulʲɪsʲ]


гнулось

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гну́лось (canonical)
gnúlosʹ (romanization)


гнулся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гну́лся (canonical)
gnúlsja (romanization)

ipa: [ˈɡnuɫs⁽ʲ⁾ə]


гнуси

glosses: гнусь (gnusʹ) 的屬格/與格/前置格單數

forms:
гну́си (canonical)
gnúsi (romanization)

ipa: [ˈɡnusʲɪ]


гнусью

glosses: гнусь (gnusʹ) 的工具格單數

forms:
гну́сью (canonical)
gnúsʹju (romanization)

ipa: [ˈɡnusʲjʊ]


гнутся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гну́тся (canonical)
gnútsja (romanization)

ipa: [ˈɡnut͡sːə]


гнушавшийся

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гнуша́вшийся (canonical)
gnušávšijsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂafʂɨjsʲə]


гнушавшись

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гнуша́вшись (canonical)
gnušávšisʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂafʂɨsʲ]


гнушаемся

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́емся (canonical)
gnušájemsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂa(j)ɪmsʲə]


гнушаетесь

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́етесь (canonical)
gnušájetesʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂa(j)ɪtʲɪsʲ]


гнушается

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́ется (canonical)
gnušájetsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂa(j)ɪt͡sə]


гнушаешься

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́ешься (canonical)
gnušáješʹsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂa(j)ɪʂsʲə]


гнушайся

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
гнуша́йся (canonical)
gnušájsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂajsʲə]


гнушайтесь

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
гнуша́йтесь (canonical)
gnušájtesʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂajtʲɪsʲ]


гнушалась

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гнуша́лась (canonical)
gnušálasʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂaɫəsʲ]


гнушались

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гнуша́лись (canonical)
gnušálisʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂalʲɪsʲ]


гнушалось

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гнуша́лось (canonical)
gnušálosʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂaɫəsʲ]


гнушался

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гнуша́лся (canonical)
gnušálsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂaɫs⁽ʲ⁾ə]


гнушаюсь

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́юсь (canonical)
gnušájusʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂajʉsʲ]


гнушаются

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гнуша́ются (canonical)
gnušájutsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂajʊt͡sə]


гнушающийся

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гнуша́ющийся (canonical)
gnušájuščijsja (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂajʉɕːɪjsʲə]


гнушаясь

glosses: гнуша́ться (gnušátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
гнуша́ясь (canonical)
gnušájasʹ (romanization)

ipa: [ɡnʊˈʂa(j)ɪsʲ]


гнущийся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гну́щийся (canonical)
gnúščijsja (romanization)

ipa: [ˈɡnuɕːɪjsʲə]


гнёмся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: gnjómsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲɵmsʲə]


гнётесь

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: gnjótesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡnʲɵtʲɪsʲ]


гнётся

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: gnjótsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲɵt͡sːə]


гнёшься

glosses: гну́ться (gnútʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: gnjóšʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡnʲɵʂsʲə]


годившийся

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
годи́вшийся (canonical)
godívšijsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲifʂɨjsʲə]


годившись

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
годи́вшись (canonical)
godívšisʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲifʂɨsʲ]


годилась

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
годи́лась (canonical)
godílasʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲiɫəsʲ]


годились

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
годи́лись (canonical)
godílisʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲilʲɪsʲ]


годилось

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
годи́лось (canonical)
godílosʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲiɫəsʲ]


годился

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
годи́лся (canonical)
godílsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


годимся

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
годи́мся (canonical)
godímsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲimsʲə]


годись

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
годи́сь (canonical)
godísʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲisʲ]


годитесь

glosses:
годи́ться (godítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
годи́ться (godítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
годи́тесь (canonical)
godítesʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲitʲɪsʲ]


годишься

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
годи́шься (canonical)
godíšʹsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲiʂsʲə]


годясь

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
годя́сь (canonical)
godjásʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲæsʲ]


годятся

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
годя́тся (canonical)
godjátsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲat͡sːə]


годящийся

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
годя́щийся (canonical)
godjáščijsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈdʲæɕːɪjsʲə]


гожусь

glosses: годи́ться (godítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гожу́сь (canonical)
gožúsʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈʐusʲ]


гонимся

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́нимся (canonical)
gónimsja (romanization)

ipa: [ˈɡonʲɪmsʲə]


гонись

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
гони́сь (canonical)
gonísʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲisʲ]


гонится

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́нится (canonical)
gónitsja (romanization)

ipa: [ˈɡonʲɪt͡sə]


гонишься

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́нишься (canonical)
gónišʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡonʲɪʂsʲə]


гонявшийся

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гоня́вшийся (canonical)
gonjávšijsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲafʂɨjsʲə]


гонявшись

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гоня́вшись (canonical)
gonjávšisʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲafʂɨsʲ]


гоняемся

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́емся (canonical)
gonjájemsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæ(j)ɪmsʲə]


гоняетесь

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́етесь (canonical)
gonjájetesʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæ(j)ɪtʲɪsʲ]


гоняется

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́ется (canonical)
gonjájetsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæ(j)ɪt͡sə]


гоняешься

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́ешься (canonical)
gonjáješʹsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæ(j)ɪʂsʲə]


гоняйся

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
гоня́йся (canonical)
gonjájsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæjsʲə]


гоняйтесь

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
гоня́йтесь (canonical)
gonjájtesʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæjtʲɪsʲ]


гонялась

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гоня́лась (canonical)
gonjálasʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲaɫəsʲ]


гонялись

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гоня́лись (canonical)
gonjálisʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲælʲɪsʲ]


гонялось

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гоня́лось (canonical)
gonjálosʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲaɫəsʲ]


гонялся

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гоня́лся (canonical)
gonjálsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲaɫs⁽ʲ⁾ə]


гонясь

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
гоня́сь (canonical)
gonjásʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæsʲ]


гонятся

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́нятся (canonical)
gónjatsja (romanization)

ipa: [ˈɡonʲət͡sə]


гонящийся

glosses: гна́ться (gnátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гоня́щийся (canonical)
gonjáščijsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæɕːɪjsʲə]


гоняюсь

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́юсь (canonical)
gonjájusʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæjʉsʲ]


гоняются

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гоня́ются (canonical)
gonjájutsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæjʊt͡sə]


гоняющийся

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гоня́ющийся (canonical)
gonjájuščijsja (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæjʉɕːɪjsʲə]


гоняясь

glosses: гоня́ться (gonjátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
гоня́ясь (canonical)
gonjájasʹ (romanization)

ipa: [ɡɐˈnʲæ(j)ɪsʲ]


горби

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
го́рби (canonical)
górbi (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪ]


горбив

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

forms:
го́рбив (canonical)
górbiv (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪf]


горбивши

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
го́рбивши (canonical)
górbivši (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪfʂɨ]


горбивший

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
го́рбивший (canonical)
górbivšij (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪfʂɨj]


горбившийся

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
го́рбившийся (canonical)
górbivšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪfʂɨjsʲə]


горбившись

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
го́рбившись (canonical)
górbivšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪfʂɨsʲ]


горбил

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбил (canonical)
górbil (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɫ]


горбила

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбила (canonical)
górbila (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɫə]


горбилась

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбилась (canonical)
górbilasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɫəsʲ]


горбили

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбили (canonical)
górbili (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪlʲɪ]


горбились

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбились (canonical)
górbilisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪlʲɪsʲ]


горбило

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбило (canonical)
górbilo (romanization)


горбилось

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбилось (canonical)
górbilosʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɫəsʲ]


горбился

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
го́рбился (canonical)
górbilsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɫs⁽ʲ⁾ə]


горбим

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбим (canonical)
górbim (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪm]


горбимся

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбимся (canonical)
górbimsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪmsʲə]


горбимый

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
го́рбимый (canonical)
górbimyj (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪmɨj]


горбись

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
го́рбись (canonical)
górbisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪsʲ]


горбит

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбит (canonical)
górbit (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪt]


горбите

glosses:
го́рбить (górbitʹ) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
го́рбить (górbitʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
го́рбите (canonical)
górbite (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪtʲe]


горбитесь

glosses:
го́рбиться (górbitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
го́рбиться (górbitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
го́рбитесь (canonical)
górbitesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪtʲɪsʲ]


горбится

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбится (canonical)
górbitsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪt͡sə]


горбишь

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбишь (canonical)
górbišʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪʂ]


горбишься

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбишься (canonical)
górbišʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪʂsʲə]


горбленный

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的過去時被動態非完整體分詞

forms:
го́рбленный (canonical)
górblennyj (romanization)

ipa: [ˈɡorblʲɪn(ː)ɨj]


горблю

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рблю (canonical)
górblju (romanization)

ipa: [ˈɡorblʲʊ]


горблюсь

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рблюсь (canonical)
górbljusʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorblʲʉsʲ]


горбь

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: gorbʹ (romanization)

ipa: [ɡorpʲ]


горбься

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
го́рбься (canonical)
górbʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡorp⁽ʲ⁾sʲə]


горбьте

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
го́рбьте (canonical)
górbʹte (romanization)

ipa: [ˈɡorp⁽ʲ⁾tʲe]


горбьтесь

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
го́рбьтесь (canonical)
górbʹtesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡorp⁽ʲ⁾tʲɪsʲ]


горбя

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
го́рбя (canonical)
górbja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲə]


горбясь

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
го́рбясь (canonical)
górbjasʹ (romanization)


горбят

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбят (canonical)
górbjat (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲət]


горбятся

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
го́рбятся (canonical)
górbjatsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲət͡sə]


горбящий

glosses: го́рбить (górbitʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
го́рбящий (canonical)
górbjaščij (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɕːɪj]


горбящийся

glosses: го́рбиться (górbitʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
го́рбящийся (canonical)
górbjaščijsja (romanization)

ipa: [ˈɡorbʲɪɕːɪjsʲə]


гревшийся

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
гре́вшийся (canonical)
grévšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲefʂɨjsʲə]


гревшись

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
гре́вшись (canonical)
grévšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲefʂɨsʲ]


греемся

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́емся (canonical)
gréjemsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲe(j)ɪmsʲə]


греетесь

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́етесь (canonical)
gréjetesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲe(j)ɪtʲɪsʲ]


греется

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́ется (canonical)
gréjetsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲe(j)ɪt͡sə]


греешься

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́ешься (canonical)
gréješʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲe(j)ɪʂsʲə]


грейтесь

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
гре́йтесь (canonical)
gréjtesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲejtʲɪsʲ]


грелась

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гре́лась (canonical)
grélasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲeɫəsʲ]


грелись

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
гре́лись (canonical)
grélisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲelʲɪsʲ]


грелось

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гре́лось (canonical)
grélosʹ (romanization)


грелся

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
гре́лся (canonical)
grélsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲeɫs⁽ʲ⁾ə]


греюсь

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́юсь (canonical)
gréjusʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲejʉsʲ]


греются

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
гре́ются (canonical)
gréjutsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲejʊt͡sə]


греющийся

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
гре́ющийся (canonical)
gréjuščijsja (romanization)

ipa: [ˈɡrʲejʉɕːɪjsʲə]


греясь

glosses: гре́ться (grétʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
гре́ясь (canonical)
gréjasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡrʲe(j)ɪsʲ]


забеспокоившийся

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
забеспоко́ившийся (canonical)
zabespokóivšijsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪfʂɨjsʲə]


забеспокоившись

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
забеспоко́ившись (canonical)
zabespokóivšisʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪfʂɨsʲ]


забеспокоилась

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
забеспоко́илась (canonical)
zabespokóilasʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪɫəsʲ]


забеспокоились

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
забеспоко́ились (canonical)
zabespokóilisʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪlʲɪsʲ]


забеспокоилось

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
забеспоко́илось (canonical)
zabespokóilosʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪɫəsʲ]


забеспокоился

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
забеспоко́ился (canonical)
zabespokóilsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪɫs⁽ʲ⁾ə]


забеспокоимся

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́имся (canonical)
zabespokóimsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪmsʲə]


забеспокоитесь

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́итесь (canonical)
zabespokóitesʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪtʲɪsʲ]


забеспокоится

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́ится (canonical)
zabespokóitsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪt͡sə]


забеспокоишься

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́ишься (canonical)
zabespokóišʹsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkoɪʂsʲə]


забеспокойся

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
забеспоко́йся (canonical)
zabespokójsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkojsʲə]


забеспокойтесь

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
забеспоко́йтесь (canonical)
zabespokójtesʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkojtʲɪsʲ]


забеспокоюсь

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́юсь (canonical)
zabespokójusʹ (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkojʉsʲ]


забеспокоятся

glosses: забеспоко́иться (zabespokóitʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забеспоко́ятся (canonical)
zabespokójatsja (romanization)

ipa: [zəbʲɪspɐˈkojət͡sə]


обеспокоив

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
обеспоко́ив (canonical)
obespokóiv (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪf]


обеспокоивши

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
обеспоко́ивши (canonical)
obespokóivši (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪfʂɨ]


обеспокоивший

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
обеспоко́ивший (canonical)
obespokóivšij (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪfʂɨj]


обеспокоившийся

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
обеспоко́ившийся (canonical)
obespokóivšijsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪfʂɨjsʲə]


обеспокоившись

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
обеспоко́ившись (canonical)
obespokóivšisʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪfʂɨsʲ]


обеспокоил

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ил (canonical)
obespokóil (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫ]


обеспокоила

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ила (canonical)
obespokóila (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫə]


обеспокоилась

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́илась (canonical)
obespokóilasʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫəsʲ]


обеспокоили

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́или (canonical)
obespokóili (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪlʲɪ]


обеспокоились

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ились (canonical)
obespokóilisʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪlʲɪsʲ]


обеспокоило

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ило (canonical)
obespokóilo (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫə]


обеспокоилось

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́илось (canonical)
obespokóilosʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫəsʲ]


обеспокоился

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ился (canonical)
obespokóilsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪɫs⁽ʲ⁾ə]


обеспокоим

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́им (canonical)
obespokóim (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪm]


обеспокоимся

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́имся (canonical)
obespokóimsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪmsʲə]


обеспокоит

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ит (canonical)
obespokóit (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪt]


обеспокоите

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ите (canonical)
obespokóite (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪtʲe]


обеспокоитесь

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́итесь (canonical)
obespokóitesʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪtʲɪsʲ]


обеспокоится

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ится (canonical)
obespokóitsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪt͡sə]


обеспокоишь

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ишь (canonical)
obespokóišʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪʂ]


обеспокоишься

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ишься (canonical)
obespokóišʹsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoɪʂsʲə]


обеспокой

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
обеспоко́й (canonical)
obespokój (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkoj]


обеспокойся

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
обеспоко́йся (canonical)
obespokójsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojsʲə]


обеспокойте

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
обеспоко́йте (canonical)
obespokójte (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojtʲe]


обеспокойтесь

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
обеспоко́йтесь (canonical)
obespokójtesʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojtʲɪsʲ]


обеспокою

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ю (canonical)
obespokóju (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojʊ]


обеспокоюсь

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́юсь (canonical)
obespokójusʹ (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojʉsʲ]


обеспокоят

glosses: обеспоко́ить (obespokóitʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ят (canonical)
obespokójat (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojət]


обеспокоятся

glosses: обеспоко́иться (obespokóitʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
обеспоко́ятся (canonical)
obespokójatsja (romanization)

ipa: [ɐbʲɪspɐˈkojət͡sə]


погонявшийся

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
погоня́вшийся (canonical)
pogonjávšijsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲafʂɨjsʲə]


погонявшись

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
погоня́вшись (canonical)
pogonjávšisʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲafʂɨsʲ]


погоняемся

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́емся (canonical)
pogonjájemsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæ(j)ɪmsʲə]


погоняетесь

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́етесь (canonical)
pogonjájetesʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæ(j)ɪtʲɪsʲ]


погоняется

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́ется (canonical)
pogonjájetsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæ(j)ɪt͡sə]


погоняешься

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第二人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́ешься (canonical)
pogonjáješʹsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæ(j)ɪʂsʲə]


погоняйся

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體/完整體

forms:
погоня́йся (canonical)
pogonjájsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæjsʲə]


погоняйтесь

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體/完整體

forms:
погоня́йтесь (canonical)
pogonjájtesʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæjtʲɪsʲ]


погонялась

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
погоня́лась (canonical)
pogonjálasʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲaɫəsʲ]


погонялись

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
погоня́лись (canonical)
pogonjálisʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲælʲɪsʲ]


погонялось

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
погоня́лось (canonical)
pogonjálosʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲaɫəsʲ]


погонялся

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
погоня́лся (canonical)
pogonjálsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲaɫs⁽ʲ⁾ə]


погоняюсь

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第一人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́юсь (canonical)
pogonjájusʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæjʉsʲ]


погоняются

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
погоня́ться (pogonjátʹsja) 的屈折：
第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погоня́ются (canonical)
pogonjájutsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæjʊt͡sə]


погоняющийся

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
погоня́ющийся (canonical)
pogonjájuščijsja (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæjʉɕːɪjsʲə]


погоняясь

glosses: погоня́ться (pogonjátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
погоня́ясь (canonical)
pogonjájasʹ (romanization)

ipa: [pəɡɐˈnʲæ(j)ɪsʲ]


погревшийся

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
погре́вшийся (canonical)
pogrévšijsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲefʂɨjsʲə]


погревшись

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
погре́вшись (canonical)
pogrévšisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲefʂɨsʲ]


погреемся

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погре́емся (canonical)
pogréjemsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲe(j)ɪmsʲə]


погреетесь

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погре́етесь (canonical)
pogréjetesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲe(j)ɪtʲɪsʲ]


погреется

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погре́ется (canonical)
pogréjetsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲe(j)ɪt͡sə]


погреешься

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погре́ешься (canonical)
pogréješʹsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲe(j)ɪʂsʲə]


погрейся

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
погре́йся (canonical)
pogréjsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲejsʲə]


погрейтесь

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
погре́йтесь (canonical)
pogréjtesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲejtʲɪsʲ]


погрелась

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
погре́лась (canonical)
pogrélasʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲeɫəsʲ]


погрелись

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
погре́лись (canonical)
pogrélisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲelʲɪsʲ]


погрелось

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
погре́лось (canonical)
pogrélosʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲeɫəsʲ]


погрелся

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
погре́лся (canonical)
pogrélsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲeɫs⁽ʲ⁾ə]


погреюсь

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
погре́юсь (canonical)
pogréjusʹ (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲejʉsʲ]


погреются

glosses: погре́ться (pogrétʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
погре́ются (canonical)
pogréjutsja (romanization)

ipa: [pɐˈɡrʲejʊt͡sə]


разгневавшийся

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
разгне́вавшийся (canonical)
razgnévavšijsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəfʂɨjsʲə]


разгневавшись

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
разгне́вавшись (canonical)
razgnévavšisʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəfʂɨsʲ]


разгневаемся

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́ваемся (canonical)
razgnévajemsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevə(j)ɪmsʲə]


разгневаетесь

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́ваетесь (canonical)
razgnévajetesʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevə(j)ɪtʲɪsʲ]


разгневается

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́вается (canonical)
razgnévajetsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevə(j)ɪt͡sə]


разгневаешься

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́ваешься (canonical)
razgnévaješʹsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevə(j)ɪʂsʲə]


разгневайся

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
разгне́вайся (canonical)
razgnévajsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəjsʲə]


разгневайтесь

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
разгне́вайтесь (canonical)
razgnévajtesʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəjtʲɪsʲ]


разгневалась

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
разгне́валась (canonical)
razgnévalasʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəɫəsʲ]


разгневались

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
разгне́вались (canonical)
razgnévalisʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəlʲɪsʲ]


разгневалось

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
разгне́валось (canonical)
razgnévalosʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəɫəsʲ]


разгневался

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
разгне́вался (canonical)
razgnévalsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəɫs⁽ʲ⁾ə]


разгневаюсь

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́ваюсь (canonical)
razgnévajusʹ (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəjʉsʲ]


разгневаются

glosses: разгне́ваться (razgnévatʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
разгне́ваются (canonical)
razgnévajutsja (romanization)

ipa: [rɐzɡˈnʲevəjʊt͡sə]


сгорби

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
сго́рби (canonical)
sgórbi (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪ]


сгорбив

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
сго́рбив (canonical)
sgórbiv (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪf]


сгорбивши

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
сго́рбивши (canonical)
sgórbivši (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪfʂɨ]


сгорбивший

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
сго́рбивший (canonical)
sgórbivšij (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪfʂɨj]


сгорбившийся

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
сго́рбившийся (canonical)
sgórbivšijsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪfʂɨjsʲə]


сгорбившись

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
сго́рбившись (canonical)
sgórbivšisʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪfʂɨsʲ]


сгорбил

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбил (canonical)
sgórbil (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫ]


сгорбила

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбила (canonical)
sgórbila (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫə]


сгорбилась

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбилась (canonical)
sgórbilasʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫəsʲ]


сгорбили

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбили (canonical)
sgórbili (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪlʲɪ]


сгорбились

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбились (canonical)
sgórbilisʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪlʲɪsʲ]


сгорбило

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбило (canonical)
sgórbilo (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫə]


сгорбилось

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбилось (canonical)
sgórbilosʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫəsʲ]


сгорбился

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
сго́рбился (canonical)
sgórbilsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪɫs⁽ʲ⁾ə]


сгорбим

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбим (canonical)
sgórbim (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪm]


сгорбимся

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбимся (canonical)
sgórbimsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪmsʲə]


сгорбись

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
сго́рбись (canonical)
sgórbisʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪsʲ]


сгорбит

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбит (canonical)
sgórbit (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪt]


сгорбите

glosses:
сго́рбить (sgórbitʹ) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
сго́рбить (sgórbitʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
сго́рбите (canonical)
sgórbite (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪtʲe]


сгорбитесь

glosses:
сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
сго́рбитесь (canonical)
sgórbitesʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪtʲɪsʲ]


сгорбится

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбится (canonical)
sgórbitsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪt͡sə]


сгорбишь

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбишь (canonical)
sgórbišʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪʂ]


сгорбишься

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбишься (canonical)
sgórbišʹsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲɪʂsʲə]


сгорблю

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рблю (canonical)
sgórblju (romanization)

ipa: [ˈzɡorblʲʊ]


сгорблюсь

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рблюсь (canonical)
sgórbljusʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorblʲʉsʲ]


сгорбь

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms: sgorbʹ (romanization)

ipa: [zɡorpʲ]


сгорбься

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
сго́рбься (canonical)
sgórbʹsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorp⁽ʲ⁾sʲə]


сгорбьте

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
сго́рбьте (canonical)
sgórbʹte (romanization)

ipa: [ˈzɡorp⁽ʲ⁾tʲe]


сгорбьтесь

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
сго́рбьтесь (canonical)
sgórbʹtesʹ (romanization)

ipa: [ˈzɡorp⁽ʲ⁾tʲɪsʲ]


сгорбят

glosses: сго́рбить (sgórbitʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбят (canonical)
sgórbjat (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲət]


сгорбятся

glosses: сго́рбиться (sgórbitʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
сго́рбятся (canonical)
sgórbjatsja (romanization)

ipa: [ˈzɡorbʲət͡sə]


упрямств

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的屬格複數

forms:
упря́мств (canonical)
uprjámstv (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstf]


упрямства

glosses:
упря́мство (uprjámstvo) 的屈折：
屬格單數

glosses:
упря́мство (uprjámstvo) 的屈折：
主格/賓格複數

forms:
упря́мства (canonical)
uprjámstva (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvə]


упрямствам

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的與格複數

forms:
упря́мствам (canonical)
uprjámstvam (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvəm]


упрямствами

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的工具格複數

forms:
упря́мствами (canonical)
uprjámstvami (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvəmʲɪ]


упрямствах

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的前置格複數

forms:
упря́мствах (canonical)
uprjámstvax (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvəx]


упрямстве

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的前置格單數

forms:
упря́мстве (canonical)
uprjámstve (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvʲe]


упрямством

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的工具格單數

forms:
упря́мством (canonical)
uprjámstvom (romanization)


упрямству

glosses: упря́мство (uprjámstvo) 的與格單數

forms:
упря́мству (canonical)
uprjámstvu (romanization)

ipa: [ʊˈprʲamstvʊ]


フライドポテト

forms:
フラポ (abbreviation alternative)
furaido poteto (romanization)

other: フライドポテト

roman: [fùráídó póꜜtètò]

ipa: [ɸɯ̟ɾa̠ido̞ po̞te̞to̞]

フレンチフライドポテト

roman: furenchi furaido poteto

フレンチフライ

roman: furenchi furai

ポテトチップ

roman: poteto chippu

ポテト

roman: poteto


ポテトチップ

forms: poteto chippu (romanization)

other: ポテトチップ

roman: [pòtétó chíꜜppù]

ipa: [po̞te̞to̞ t͡ɕi̥p̚pɯ̟]

ポテトチップス

roman: poteto chippusu

ポテチ

roman: potechi

フライドポテト

roman: furaido poteto


screensaver

pos_title: 名词

glosses: 屏幕保护程序，屏保，荧幕保护程式

text: I configured my screensaver to appear after only two minutes, because I enjoyed watching it so much.

translation: 我调了设置让屏保2分钟后就出来，因为我特别喜欢看。

text: But she changed her screensaver, which was a photo of Julian eating scrambled eggs—he was smiling, holding his fork away from himself, as if he were waving the eggs at her—and replaced it with a photo of Olivia, looking up from her desk […]

ref: 2008, Joshua Henkin, Matrimony, Vintage, →ISBN, page 163:

text: If he wanted praise, or sympathy, or the chance to talk over a sensitive subject, he turned to me. A friend told me that she sat down at her computer one day to discover that her husband had changed her screensaver to read: “Be nice to Lloyd.

ref: 2012, Gretchen Rubin, Happier at Home: Kiss More, Jump More, Abandon Self-Control, and My Other Experiments in Everyday Life, Harmony, →ISBN:

text: You can tell a lot about a person by the desk they keep. Her real name was Mary Stachowicz but we decided to call her Jenny Talia. It's funnier for us. She uses bulldog clips, which I think is a bit lesbiany, but I guess it's right for the character. Her screensaver is a picture of Cher, not the actual Cher, but her mother in fancy dress.

ref: 2012, Johnny McKnight, Double Nugget:

text: While we waited for Zac to be taken into surgery, I thought of all of his suffering up to this point […] It brought to mind the screensaver that Zac, a few months earlier, had changed his Ipod to.

ref: 2015, Carol Ann Bartz, chapter 36, in The Believer: An Inspirational Story of Zachary David Bartz (The Boy Who Never Gave Up), →ISBN:

text: When I arrived at the lab this morning he was back sitting in front of his computer, a million miles away, leaning forward on his elbows and staring into the depths of space. He has changed his screensaver again. The Orion nebula has been replaced with some other astronomical scape, far bleaker in its appearance but more realistic. It looks like the outermost edge of the universe.

ref: 2016, Austin Duffy, This Living and Immortal Thing, Granta Books, →ISBN:

text: I tiptoed over to Trent's nightstand and took his phone into the bathroom. I sat on the edge of the bathtub as I entered his code. When I saw that he'd changed his screensaver from our wedding picture to a picture of Diamond, my blood began to boil. I couldn't believe that he'd done that.

ref: 2016, Tamia Gore-Felton, Bangles and Broken Hearts 3: Return of the Bangles, Lulu.com, →ISBN, page 97:

text:
She sat at the desk and opened the drawers, then looked up at the computer screen and gave a snort.
 “Sally has Alex's picture as her screensaver. Ha, you'd think she'd be worried he'd see it. […]”

ref: 2016, Candy J Starr, The Trouble With Rock Stars: Jackson's Story:

forms:
screen saver (alternative)
screen-saver (alternative)
screensavers (plural)


грожусь

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
грожу́сь (canonical)
grožúsʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈʐusʲ]


грозившийся

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
грози́вшийся (canonical)
grozívšijsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲifʂɨjsʲə]


грозившись

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
грози́вшись (canonical)
grozívšisʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲifʂɨsʲ]


грозилась

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
грози́лась (canonical)
grozílasʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲiɫəsʲ]


грозились

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
грози́лись (canonical)
grozílisʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲilʲɪsʲ]


грозилось

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
грози́лось (canonical)
grozílosʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲiɫəsʲ]


грозился

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
грози́лся (canonical)
grozílsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


грозимся

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
грози́мся (canonical)
grozímsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲimsʲə]


грозись

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
грози́сь (canonical)
grozísʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲisʲ]


грозитесь

glosses:
грози́ться (grozítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
грози́ться (grozítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
грози́тесь (canonical)
grozítesʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲitʲɪsʲ]


грозится

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
грози́тся (canonical)
grozítsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲit͡sːə]


грозишься

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
грози́шься (canonical)
grozíšʹsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲiʂsʲə]


Kniffe

glosses: Kniff 的主格/賓格/屬格複數


грозясь

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
грозя́сь (canonical)
grozjásʹ (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲæsʲ]


грозятся

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
грозя́тся (canonical)
grozjátsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲat͡sːə]


грозящийся

glosses: грози́ться (grozítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
грозя́щийся (canonical)
grozjáščijsja (romanization)

ipa: [ɡrɐˈzʲæɕːɪjsʲə]


громозди

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
громозди́ (canonical)
gromozdí (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲi]


громоздив

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

forms:
громозди́в (canonical)
gromozdív (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲif]


громоздивши

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
громозди́вши (canonical)
gromozdívši (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲifʂɨ]


громоздивший

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
громозди́вший (canonical)
gromozdívšij (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲifʂɨj]


громоздившийся

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
громозди́вшийся (canonical)
gromozdívšijsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲifʂɨjsʲə]