ᡨᠠᠨᡨᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠶᠠᠮᠵᡳ
ᠣᡥᠣ
ᠮᠠᠩᡤᡳ
ᠰᡝᡶᡠᡳ
ᠵᡠᠯᡝᡵᡳ
ᠰᡳᠪᡳᠶᠠ
ᡨᠠᡨᠠᡶᡳ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᠮᠪᡳ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᠮᡝ
ᠮᡠᡨᡝᡥᡝᠩᡤᡝ
ᠣᠴᡳ
ᠰᡝᡶᡠ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡝᠮᡴᡝ
ᠪᡝ
ᠪᡠᠮᠪᡳ
ᠠᡳᡴᠠ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᠮᡝ
ᠮᡠᡨᡝᡵᠠᡴᡡ
ᠣᠴᡳ
ᡴᠠᡩᠠᠯᠠᡵᠠ
ᡧᡠᠰᠠᡳ
ᡨᡝᡵᡝ
ᠪᡝ
ᡩᡝᡩᡠᠪᡠᡶᡳ
ᡳᠯᠠᠨ
ᠮᠣᠣ
ᡨᠠᠨᡨᠠᠮᠪᡳ᠉

translation: 到晚間在師傅面前抽籤背書，若能背時，師傅給一張免帖，若是不能背時，管理的生員叫他臥倒打三板。

roman: yamji oho manggi sefui juleri sibiya tatafi bithe šejilembi šejileme mutehengge oci sefu guwebure bithe emke be bumbi aika šejileme muterakū oci kadalara šusai tere be dedubufi ilan moo tantambi.

text:
ᠨᡳᠶᠠᠯᠮᠠ
ᡨᠣᠮᡝ
ᡝᠮᡨᡝ
ᠴᡠᠰᡝ
ᠮᠣᠣᡳ
ᡧᡠᠰᡳᡥᡝ
ᠸᡝᡳᠯᡝᡶᡳ
ᠮᡝᡳᠮᡝᠨᡳ
ᡥᠠᠯᠠ
ᡤᡝᠪᡠ
ᠪᡝ
ᠠᡵᠠᡶᡳ
ᡝᠮᡠ
ᠰᡳᠪᡳᠶᠠᡳ
ᡩᠣᠪᡨᠣᠨ
ᡩᡝ
ᡨᡝᠪᡠᠮᠪᡳ
ᡴᠠᡩᠠᠯᠠᡵᠠ
ᡧᡠᠰᠠᡳ
ᠰᡳᠪᡳᠶᠠᡳ
ᡩᠣᠪᡨᠣᠨ
ᡤᠠᠵᡳᡶᡳ
ᠠᠴᡳᠩᡤᡳᠶᠠᠮᡝ
ᡨᡝᡵᡝᡳ
ᡩᠣᡵᡤᡳ
ᠴᡳ
ᡝᠮᡴᡝ
ᠪᡝ
ᡨᠠᡨᠠᠮᠪᡳ
ᡨᠠᡨᠠᡥᠠᠩᡤᡝ
ᠸᡝ
ᠣᠴᡳ
ᡠᡨᡥᠠᡳ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᠪᡠᠮᠪᡳ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᡥᡝᠩᡤᡝ
ᠰᠠᡳᠨ
ᠣᠴᡳ
ᠰᡝᡶᡠ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡝᠮᡴᡝ
ᠪᡝ
ᠪᡠᠮᠪᡳ
ᡨᡝᡵᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡩᡝ
ᡳᠯᠠᠨ
ᠮᠣᠣ
ᡨᠠᠨᡨᠠᡵᠠ
ᠪᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠ
ᠰᡝᠮᡝ
ᠠᡵᠠᠮᠪᡳ
ᡤᡝᠯᡳ
ᡨᡝᡵᡝᡳ
ᠨᡳᠩᡤᡠᡩᡝ
ᡨᡝᠮᡤᡝᡨᡠ
ᡥᡝᡵᡤᡝᠨ
ᠠᡵᠠᠮᠪᡳ
ᠠᡳᡴᠠᠪᠠᡩᡝ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᠮᡝ
ᠮᡠᡨᡝᡵᠠᡴᡡ
ᠣᡥᠣᡩᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡨᡠᠴᡳᠪᡠᡶᡳ
ᡨᠠᡨᠠᠮᡝ
ᠸᠠᠯᡳᠶᠠᡶᡳ
ᠨᡝᠨᡝᡥᡝ
ᡧᠠᠩᠨᠠᠨ
ᠪᡝ
ᠸᡝᡳᠯᡝ
ᡩᡝ
ᡶᠠᠩᡴᠠᠪᡠᠮᡝ
ᡨᠠᠨᡨᠠᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᠮᠪᡳ
ᠠᡳᡴᠠᠪᠠᡩᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᠠᡴᡡ
ᠣᠴᡳ
ᡠᡵᡠᠨᠠᡴᡡ
ᡳᠯᠠᠨ
ᠮᠣᠣ
ᡨᠠᠨᡨᠠᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡝ
ᠠᠯᡳᠮᠪᡳ᠉

translation: 每人各做一塊竹片，寫上各自的姓名，裝入同一個籤筒裡，叫管理的生員拿籤筒來搖動，從那裡面抽一支，抽的是誰，就叫他背書，背的好時，師傅給一張免帖，那免帖上寫著免打三板，那免帖頂上還畫著花押。倘若不會背時，交出免帖撕毀，將前功抵過免打，若是沒有免帖，必定接受打三板。

roman: niyalma tome emte cuse mooi šusihe weilefi meimeni hala gebu be arafi emu sibiyai dobton de tebumbi kadalara šusai sibiyai dobton gajifi acinggiyame terei dorgi ci emke be tatambi tatahangge we oci uthai šejilebumbi šejilehengge sain oci sefu guwebure bithe emke be bumbi tere guwebure bithe de ilan moo tantara be guwebu seme arambi geli terei ninggude temgetu hergen arambi aikabade šejileme muterakū ohode guwebure bithe tucibufi tatame waliyafi nenehe šangnan be weile de fangkabume tantabure be guwebumbi aikabade guwebure bithe akū oci urunakū ilan moo tantabure be alimbi.

forms: tantambi (romanization)

ipa: [ˌtʰɑntəmi]

ᡨᠠᠨᡨᠠᠪᡠᠮᠪᡳ

roman: tantabumbi


ᠵᡳᠯᡤᠠᠨ

pos: noun

pos_title: 名詞

forms: jilgan (romanization)

ipa: [ˌtɕʰiɺˈʁan]


title: auto injection

redirect: auto-injection

pos: hard-redirect


lamentful

pos: adj

pos_title: 形容词

forms:
more lamentful (comparative)
most lamentful (superlative)

enpr: ləmĕntʹfo͝ol

ipa: /ləˈmɛntfʊl/

mournful

sense: 悲痛的


title: 独角鲸

redirect: 獨角鯨


ᠠᡶᠠᡥᠠ

pos: verb

pos_title: 動詞

glosses: ᠠᡶᠠᠮᠪᡳ (afambi，“戰鬥，攻伐”)的一般過去時

forms: afaha (romanization)

ipa: [ˌɑvˈqʰɑ]


ᠠᠯᡳᠶᠠᡥᠠ

glosses: ᠠᠯᡳᠶᠠᠮᠪᡳ (aliyambi，“等候，守候”)的一般過去時

forms: aliyaha (romanization)

ipa: [ˌɑiliʁə]


ᠴᡳᡥᠠᠩᡤᠠ

pos_title: 形容詞

forms: cihangga (romanization)

ipa: [t͡ɕʰi.χäŋ.ŋä]

ipa: [ˌtɕʰiɑŋˈɴɑ]


ᠰᡳᡵᡳᠶᠠ

pos: name

pos_title: 專有名詞

etymology_texts: 借自俄語 Си́рия (Sírija)

glosses: 敘利亞（位於西亞的國家，西瀕地中海）

forms: siriya (romanization)


ᡳᠰᠠᡵᠠᡳᠯ

etymology_texts: 借自俄語 Изра́иль (Izráilʹ)

glosses: 以色列（位於西亞的國家，西瀕地中海）

forms: isarail (romanization)


title: 嘲风咏月

redirect: 嘲風詠月


title: 嘲风弄月

redirect: 嘲風弄月


ᡦᠣᡵᠣᡶᡳᠶᡝᡨᠠ

etymology_texts: 借自古希臘語 προφήτης (prophḗtēs)。

forms: porofiyeta (romanization)


ᠪᡝᡳᡴᡠᠸᡝᠨ

forms: beikuwen (romanization)

ipa: [ˌpi(tʰ)ˈqʰun]


ᠪᡠᡵᡤᠠ

forms:
ᠪᡠᡵᡥᠠ (alternative)
burga (romanization)

ipa: [ˌpuləˈʁɑ]


ᠪᡠᡵᡥᠠ

forms:
ᠪᡠᡵᡤᠠ (alternative)
burha (romanization)


ᠪᡝᠶᡝ

text:
ᠪᡳ
ᠠᡩᠠᡵᠠᠮᡝ
ᠪᠠᡥᠠᡶᡳ
ᠰᠠᠮᠪᡳ
ᠠᠪᡴᠠ
ᡤᠣᠰᡳᡶᡳ
ᠪᡝᠶᡝ
ᡝᠯᡥᡝ
ᠣᠴᡳ
ᡳᠰᡳᠨᠠᠮᠪᡳ
ᡩᡝᡵᡝ᠉

translation: 我怎麼得知，若上天眷佑身體安好時，想是可到吧！

roman: bi adarame bahafi sambi abka gosifi beye elhe oci isinambi dere.

forms: beye (romanization)

ipa: [ˈpəi]

ipa: [ˌpiˈji]

ipa: [ˌpəˈji]


ᠪᠣᡵᠣ ᡳᡥᠠᠨ

glosses: 黑頭紅牛，頭黑身略紅的牛

forms: boro ihan (romanization)

ipa: [ˈpɔlu]


ᠪᠠᡵᡤᡳᠶᠠᠮᠪᡳ

forms: bargiyambi (romanization)

ipa: [ˌpɛrˈkimi]

ipa: [ˌpɑrˈkimi]


ᠪᡠᠮᠪᡳ

text:
ᠰᡳᠪᡳᠶᠠ
ᡨᠠᡨᠠᡶᡳ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᡧᡝᠵᡳᠯᡝᡵᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠪᡠᡵᡝ
ᠪᡳᡨᡥᡝ
ᠪᡠᡵᡝᠩᡤᡝ
ᠠᡩᠠᡵᠠᠮᡝ᠉

translation: 抽籤背書怎麼給免帖？

roman: sibiya tatafi bithe šejilere guwebure bithe burengge adarame.

forms: bumbi (romanization)

ipa: [ˈpumi]


ᡩᠣᠰᡳᠨᠵᡳᠣ

glosses: ᡩᠣᠰᡳᠨᠵᡳᠮᠪᡳ (dosinjimbi，“進到裏面來”)的祈使式

forms: dosinjio (romanization)

ipa: [ˌtɔˈʐʐ̩nˈtʂu]


ᡩᠠᡵᡳ

pos: particle

pos_title: 助詞

forms: dari (romanization)

ipa: [-tɛri]

ipa: [-tɛli]


ᡩᠣᡵᡤᡳ

forms: dorgi (romanization)

ipa: [ˌtɔˈʁui]

ipa: [ˌtɔrˈki]

ipa: [ˌtɔlˈki]


ᡶᠠᡳᡨᠠᠨ

forms: faitan (romanization)

ipa: [ˈjɑzz̩ ˌfɑˈtɑn]


ᡶᠠ ᠪᡝᡵᡝᠨ

forms: fa beren (romanization)

ipa: [ˌfɑvˈlun]

ipa: [ˌfɑvlə]


ᡶᡳᠶᠠᠩᡤᡡ ᡥᠠᡥᠠ ᠵᡠᡳ

forms: fiyanggū haha jui (romanization)

ipa: [ˈpʰiɛn ˌχɑʁətɕi]


ᠮᠠᡳᠰᡝ ᡠᡶᠠ

forms: maise ufa (romanization)

ipa: [ˌmɑizz̩ˈvɑ]


ᡨᠠᡶᠠᠮᠪᡳ

forms: tafambi (romanization)

ipa: [ˌtʰɑv(u)mi]


ᡤᠠᠯᠠᡴᠠ

glosses: ᡤᠠᠯᠠᠮᠪᡳ (galambi，“放晴”)的一般過去時

forms: galaka (romanization)

ipa: [ˌqɑlʁə]


ᠵᠠᠨᠴᡠᡥᡡᠨ ᡥᡝᠩᡴᡝ

forms: jancuhūn hengke (romanization)

ipa: [t͡ʃän.t͡ʃʰu.χʊn.χəŋ.kʰə]

ipa: [ˈtɕiɛntɕi ˈkəŋkə]


ᠮᡝᡳᡥᡝ

etymology_texts: 繼承自原始通古斯語 *müikī，比較赫哲語 муйки (mujki)。

forms: meihe (romanization)

ipa: [ˈmiɣə]


ᠮᡝᡳᡥᡝ

etymology_texts: 繼承自原始通古斯語 *müikī，比較赫哲語 муйки (mujki)。

text:
ᠵᡠᠸᠠᠨ
ᠵᡠᠸᡝ
ᡤᠠᡵᡤᠠᠨ ᡳ
ᠨᡳᠩᡤᡠᠴᡳ
ᡩᡝ
ᠪᡳᠰᡳᡵᡝᠩᡤᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠮᡝᡳᡥᡝ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 十二個地支中位於第六個的，稱爲巳。

roman: juwan juwe gargan-i ningguci de bisirengge be, meihe sembi.


ᡝᠨᡨᡝᡥᡝᠮᡝ

forms: enteheme (romanization)

ipa: [ˌəntʰˈqʰəm]


ᡝᠨᡨᡝᡥᡝᠮᡝ

pos: adv

pos_title: 副詞

ipa: [ˌəntʰˈqʰəm]


Streitkolben

pos_title: 名词

forms:
Streitkolbens (genitive)
Streitkolben (plural)

ipa: /ˈʃtʁaɪ̯tˌkɔlbən/

ipa: [ˈʃtʁaɪ̯tˌkɔlbn̩]

ipa: [ˈʃtʁaɪ̯tˌkɔlbm̩]

parts: Streit kol ben


汏浴

zh_pron: ⁶da ⁸yoq

zh_pron: da^去 yoh

zh_pron: da^去 yoh^入

zh_pron: da^去 yuih

zh_pron: ³da ⁵hhioq

ipa: /da²² ɦioʔ⁴⁴/

ipa: /da³³ ɦioʔ¹²/

ipa: /da²² ɦyɪʔ⁴⁴/


synergistical

forms:
more synergistical (comparative)
most synergistical (superlative)


meermin

etymology_texts: 繼承自中古荷蘭語 meerminne。等價於 meer (“湖”) + min (“女人”)。

forms:
meerminnen (plural)
meerminnetje (diminutive)

ipa: /ˈmeːrmɪn/

parts: meer min


zeemeermin

forms:
zeemeerminnen (plural)
zeemeerminnetje (diminutive)

ipa: /ˈzeːmeːrˌmɪn/

parts: zee meer min


玉兎

forms:
玉兎 (canonical)
玉兎 (canonical)
gyokuto (romanization)
tamausagi (romanization)

other: ぎょくと

roman: [gyóꜜkùtò]

ipa: [ɡʲo̞kɯ̟to̞]

月兎

roman: getto

sense: 玉兔

ruby: 月兎 げっと

月

roman: tsuki

sense: 月亮

ruby: 月 つき


親家姆

forms: 亲家姆 (Simplified-Chinese)

zh_pron: chhîn-kâ-mê

zh_pron: qin^ˊ ga^ˊ me^ˊ

zh_pron: qin¹ ga¹ me¹

ipa: /t͡sʰin²⁴⁻¹¹ ka²⁴⁻¹¹ me²⁴/

親姆婆

raw_tags: 通用臺灣話（無特定地域區分）


親家奶奶

forms: 亲家奶奶 (Simplified-Chinese)

zh_pron: qìngjiā nǎinai

zh_pron: ㄑㄧㄥˋ ㄐㄧㄚ ㄋㄞˇ ˙ㄋㄞ

zh_pron: can³ gaa¹ naai⁴ naai²

zh_pron: ㄑㄧㄥˋ ㄐㄧㄚ ㄋㄞˇ ˙ㄋㄞ

zh_pron: cìngjia nǎinåi

zh_pron: chʻing⁴-chia¹ nai³-nai⁵

zh_pron: chìng-jyā nǎi-nai

zh_pron: chinqjia nae.nai

zh_pron: цинцзя найнай

roman: cinczja najnaj

ipa: /t͡ɕʰiŋ⁵¹ t͡ɕi̯ä⁵⁵ naɪ̯²¹⁴ naɪ̯⁴/

zh_pron: chan gā nàaih náai

zh_pron: tsan³ gaa¹ naai⁴ naai²

zh_pron: cen³ ga¹ nai⁴ nai²

ipa: /t͡sʰɐn³³ kaː⁵⁵ naːi̯²¹ naːi̯³⁵/

親姆婆

raw_tags: 通用臺灣話（無特定地域區分）


頭那頂

forms: 头那顶 (Simplified-Chinese)

zh_pron: thèu-nà-táng

zh_pron: teu^ˇ na^ˇ dang^ˋ

zh_pron: teu² na² dang³

ipa: /tʰeu̯¹¹ na¹¹ taŋ³¹/

頭上

roman: tóushàng


頭殼頂

forms: 头壳顶 (Simplified-Chinese)

zh_pron: tau⁴ hok³ deng²

zh_pron: heu³ hok⁴ iang²

zh_pron: thâu-khak-téng

zh_pron: tàuh hok déng

zh_pron: tau⁴ hok⁸ deng²

zh_pron: teo⁴ hog³ déng²

ipa: /tʰɐu̯²¹ hɔːk̚³ tɛːŋ³⁵/

ipa: /heu²² hɔk̚²¹ iaŋ⁵⁵/

zh_pron: thâu-khak-tíng

zh_pron: tau'qakdeang

ipa: /tʰau̯²⁴⁻²² kʰak̚³²⁻⁴ ti̯ɪŋ⁵³/

ipa: /tʰau̯²⁴⁻²² kʰak̚⁵⁻²⁴ ti̯ɪŋ⁵⁵⁴/

ipa: /tʰau̯¹³⁻²² kʰak̚³²⁻⁵ ti̯ɪŋ⁵³/

ipa: /tʰau̯²⁴⁻¹¹ kʰak̚³²⁻⁴ ti̯ɪŋ⁵³/

ipa: /tʰau̯²³⁻³³ kʰak̚³²⁻⁴ ti̯ɪŋ⁴¹/


單髯目

forms: 单髯目 (Simplified-Chinese)

zh_pron: dan¹ ngiam¹ mug⁵

ipa: /tan⁴⁴ ŋiam⁴⁴⁻³⁵ mʊk̚¹/


鴨嫲蹄

forms: 鸭嫲蹄 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ap-mà-thài

zh_pron: ab⁵ ma² tai²

zh_pron: ab^ˋ ma^ˇ tai^ˇ

ipa: /ap̚² ma¹¹ tʰai̯¹¹/

ipa: /ap̚¹ ma¹¹ tʰaɪ¹¹/


鴨乸蹄

forms: 鸭乸蹄 (Simplified-Chinese)

zh_pron: aap³ naa² tai⁴

zh_pron: aap ná tàih

zh_pron: aap⁸ naa² tai⁴

zh_pron: ab³ na² tei⁴

ipa: /aːp̚³ naː³⁵ tʰɐi̯²¹/


鴨母蹄

forms: 鸭母蹄 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ah-bú-tôe

zh_pron: ah-bó-tê

zh_pron: ah-bú-tê

zh_pron: ah-bú-tuê

zh_pron: ahbw'doee

ipa: /a(ʔ)⁵ bu⁵⁵⁴⁻²⁴ tu̯e²⁴/

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ bu⁵³⁻⁴⁴ tu̯e²⁴/

zh_pron: ahboy'dee

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ bo⁵³⁻⁴⁴ te²⁴/

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ bo⁵³⁻⁴⁴ te¹³/

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁴¹ bɤ⁴¹⁻⁴⁴ te²³/

zh_pron: ahbw'dee

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ bu⁵³⁻⁴⁴ te²⁴/


鴨跤爬

forms:
鸭跤爬 (Simplified-Chinese)
鴨骹爬 (Traditional-Chinese alternative)
鸭骹爬 (Simplified-Chinese alternative)
鴨腳爬 (Traditional-Chinese alternative)
鸭脚爬 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: ah-kha-pê

zh_pron: ahqa'pee

ipa: /a(ʔ)⁵ kʰa³³ pe²⁴/

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ kʰa⁴⁴⁻²² pe²⁴/


鴨蹄

forms: 鸭蹄 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ah-tôe

zh_pron: ah-tê

zh_pron: ah-tuê

zh_pron: ahdoee

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ tu̯e²⁴/

ipa: /a(ʔ)⁵ tu̯e²⁴/

zh_pron: ahdee

ipa: /a(ʔ)³²⁻⁵³ te¹³/


奶菇

etymology_texts: Bauer (1987) 認為後綴 菇 派生自澳台語系詞彙“頭”（對比泰語 หัว (hǔua)、壯語 gyaeuj、布依語 jauc、黎語 ghwous）；亦對比粵語 膝頭哥／膝头哥 (“膝蓋”)、鼻哥 (“鼻子”) 中的 哥。

forms:
奶姑 (alternative)
乳菇 (alternative)
乳姑 (alternative)

zh_pron: nen-kû

zh_pron: nên⁴ gu¹

zh_pron: nen^(guˊ)

zh_pron: nen⁴ gu¹

ipa: /nen⁵⁵ ku²⁴/

ipa: /nɛn⁵³ ku⁴⁴/


肺家

zh_pron: fèijiā

zh_pron: ㄈㄟˋ ㄐㄧㄚ

zh_pron: fai³ gaa¹

zh_pron: fi⁴ ga¹

zh_pron: fèijia

zh_pron: fèi-jyā

zh_pron: feyjia

zh_pron: фэйцзя

roman: fɛjczja

ipa: /feɪ̯⁵¹ t͡ɕi̯ä⁵⁵/

zh_pron: fai gā

zh_pron: fei³ ga¹

ipa: /fɐi̯³³ kaː⁵⁵/

ipa: /fi⁵³ ka⁴⁴/


肺子

glosses: 肺 （用作食物的動物肺）

zh_pron: физы (fizɨ, III-I)

ipa: /fi⁴⁴ t͡sz̩²⁴/


腳趾尾

forms:
脚趾尾 (Simplified-Chinese)
腳趾屘 (Traditional-Chinese alternative Cantonese)
脚趾屘 (Simplified-Chinese alternative Cantonese)

zh_pron: goek³ zi² mei⁵⁻¹

zh_pron: kiok-chṳ́-mî

zh_pron: geuk jí mēi

zh_pron: goek⁸ dzi² mei⁵⁻¹

zh_pron: gêg³ ji² méi⁵⁻¹

ipa: /kœːk̚³ t͡siː³⁵ mei̯¹³⁻⁵⁵/

zh_pron: giog^ˋ zii^ˋ mi^ˊ

zh_pron: giog⁵ zi³ mi¹

ipa: /ki̯ok̚² t͡sɨ³¹ mi²⁴/

小指

roman: xiǎozhǐ


搶食胲

forms:
抢食胲 (Simplified-Chinese)
搶食頦 (Traditional-Chinese alternative)
抢食颏 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: chhióng-sṳ̍t-kôi

zh_pron: qiong³ sed⁶ goi¹

zh_pron: qiong^ˋ siid^(goiˊ)

zh_pron: qiong³ sid⁶ goi¹

ipa: /t͡sʰi̯oŋ³¹ sɨt̚⁵ koi̯²⁴/

ipa: /t͡ɕʰiɔŋ³¹ sət̚⁵ koɪ⁴⁴/


鬚菇

forms: 须菇 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sî-kû

zh_pron: xi¹ gu¹

zh_pron: xi^ˊ gu^ˊ

ipa: /si²⁴⁻¹¹ ku²⁴/

ipa: /ɕi⁴⁴ ku⁴⁴/


嘴鬚

forms: 嘴须 (Simplified-Chinese)

zh_pron: choi-sî

zh_pron: zoi^(xiˊ)

zh_pron: zoi⁴ xi¹

ipa: /t͡soi̯⁵⁵ si²⁴/


喙斗

forms: 嘴斗 (alternative)

zh_pron: chhùi-táu

zh_pron: tshuì-táu

zh_pron: zhuie'dao

ipa: /t͡sʰu̯i²¹⁻⁴¹ tau̯⁴¹/

ipa: /t͡sʰu̯i¹¹⁻⁵³ tau̯⁵³/

ipa: /t͡sʰu̯i²¹⁻⁵³ tau̯⁵³/

ipa: /t͡sʰu̯i⁴¹⁻⁵⁵⁴ tau̯⁵⁵⁴/

口

sense: 嘴


missraten

pos_title: 动词

forms:
mißraten (alternative)
missrät
missriet (past)
missraten (past participle)
sein (auxiliary)

misslingen

sense: 结果不好，结果坏，失败


missraten

glosses: missraten 的過去時分詞：失败的；（指小孩） 教养差的，养得不好的

forms:
mißraten (alternative)
missratener (strong nominative masculine singular)
missratener (comparative)
am missratensten (superlative)

schlecht erzogen

sense: missraten 的過去時分詞：失败的；（指小孩） 教养差的，养得不好的


歹喙斗

glosses: 口德不好，常說不得體的話

forms: 否喙斗 (alternative)

zh_pron: pháiⁿ-chhùi-táu

zh_pron: phái-chhùi-táu

zh_pron: pháinn-tshuì-táu

zh_pron: phvayzhuie'dao

ipa: /pʰãĩ̯⁵³⁻⁴⁴ t͡sʰu̯i¹¹⁻⁵³ tau̯⁵³/

ipa: /pʰãĩ̯⁵³⁻⁴⁴ t͡sʰu̯i²¹⁻⁵³ tau̯⁵³/

ipa: /pʰãĩ̯⁴¹⁻⁴⁴ t͡sʰu̯i²¹⁻⁴¹ tau̯⁴¹/

zh_pron: phái-tshuì-táu

zh_pron: phayzhuie'dao

ipa: /pʰai̯⁵⁵⁴⁻²⁴ t͡sʰu̯i⁴¹⁻⁵⁵⁴ tau̯⁵⁵⁴/

歹喙

sense: 口德不好


食慾不振

pos: phrase

pos_title: 俗語

forms: 食欲不振 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shíyùbùzhèn

zh_pron: ㄕˊ ㄩˋ ㄅㄨˋ ㄓㄣˋ

zh_pron: sik⁶ juk⁶ bat¹ zan³

zh_pron: shíyùbùzhèn [實際讀音：shíyùbúzhèn

zh_pron: ㄕˊ ㄩˋ ㄅㄨˋ ㄓㄣˋ

zh_pron: shíhyùbùjhèn

zh_pron: shŕ-yù-bù-jèn

zh_pron: shyryuhbujenn

zh_pron: шиюйбучжэнь

roman: šijujbučžɛnʹ

ipa: /ʂʐ̩³⁵ y⁵¹ pu⁵¹⁻³⁵ ʈ͡ʂən⁵¹/

zh_pron: sihk yuhk bāt jan

zh_pron: sik⁹ juk⁹ bat⁷ dzan³

zh_pron: xig⁶ yug⁶ bed¹ zen³

ipa: /sɪk̚² jʊk̚² pɐt̚⁵ t͡sɐn³³/


食慾不振

forms:
sigyokbujin (romanization)
식욕부진 (hangeul)


腳梗

forms: 脚梗 (Simplified-Chinese)

zh_pron: giog⁵ guang³

ipa: /kiɔk̚¹ kuaŋ³¹/

腳瓜

roman: goek3 gwaa1

細髀

roman: sai3 bei2


腳瓜

forms: 脚瓜 (Simplified-Chinese)

zh_pron: goek³ gwaa¹

zh_pron: geuk gwā

zh_pron: goek⁸ gwaa¹

zh_pron: gêg³ gua¹

ipa: /kœːk̚³ kʷaː⁵⁵/


腳瓜囊

forms: 脚瓜囊 (Simplified-Chinese)

zh_pron: goek³ gwaa¹ nong⁴⁻¹

zh_pron: geuk gwā nōng

zh_pron: goek⁸ gwaa¹ nong⁴⁻¹

zh_pron: gêg³ gua¹ nong⁴⁻¹

ipa: /kœːk̚³ kʷaː⁵⁵ nɔːŋ²¹⁻⁵⁵/


小腿肚

zh_pron: xiǎotuǐdù

zh_pron: ㄒㄧㄠˇ ㄊㄨㄟˇ ㄉㄨˋ

zh_pron: siu² teoi² tou⁵

zh_pron: xiáotuǐdù

zh_pron: ㄒㄧㄠˇ ㄊㄨㄟˇ ㄉㄨˋ

zh_pron: siǎotuěidù

zh_pron: syǎu-twěi-dù

zh_pron: sheautoeiduh

zh_pron: сяотуйду

roman: sjaotujdu

ipa: /ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻³⁵ tʰu̯eɪ̯²¹⁴⁻²¹ tu⁵¹/

zh_pron: xiǎotuǐdùr

zh_pron: xiáotuǐdùr

zh_pron: ㄒㄧㄠˇ ㄊㄨㄟˇ ㄉㄨˋㄦ

zh_pron: siǎotuěidùr

zh_pron: syǎu-twěi-dùr

zh_pron: sheautoeidull

zh_pron: сяотуйдур

roman: sjaotujdur

ipa: /ɕi̯ɑʊ̯²¹⁴⁻³⁵ tʰu̯eɪ̯²¹⁴⁻²¹ tuɻʷ⁵¹/

zh_pron: síu téui tóuh

zh_pron: siu² toey² tou⁵

zh_pron: xiu² têu² tou⁵

ipa: /siːu̯³⁵ tʰɵy̯³⁵ tʰou̯¹³/


auskosten

forms:
kostet aus (third-person singular present)
kostete aus (past)
ausgekostet (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /ˈaʊ̯sˌkɔstn̩/

parts: aus kos ten


腳囊

forms: 脚囊 (Simplified-Chinese)

zh_pron: goek³ nong⁴⁻¹

zh_pron: geuk nōng

zh_pron: goek⁸ nong⁴⁻¹

zh_pron: gêg³ nong⁴⁻¹

ipa: /kœːk̚³ nɔːŋ²¹⁻⁵⁵/


腳囊肚

forms:
脚囊肚 (Simplified-Chinese)
腳腩肚 (Traditional-Chinese alternative)
脚腩肚 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: kiok-nàng-tú

zh_pron: giog^ˋ nang^ˇ du^ˋ

zh_pron: giog⁵ nang² du³

ipa: /ki̯ok̚² naŋ¹¹ tu³¹/


跤後肚

forms:
跤后肚 (Simplified-Chinese)
骹後肚 (Traditional-Chinese alternative)
骹后肚 (Simplified-Chinese alternative)
腳後肚 (Traditional-Chinese alternative)
脚后肚 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: kha-āu-tó͘

zh_pron: kha-āu-tóo

zh_pron: qa'auxdor

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ au̯³³⁻²¹ tɔ⁴¹/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² au̯²²⁻¹² tɔ⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² au̯²²⁻²¹ tɔ⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ au̯³³⁻²¹ tɔ⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ au̯³³⁻¹¹ tɔ⁵³/


entrinnen

text: Niemand kann dem Tod entrinnen.

translation: 没有人能逃脱死亡。

forms:
entrinnt
entrann (past)
entronnen (past participle)
entränne
entrönne
sein (auxiliary)

ipa: [ɛntˈʁɪnən]

parts: ent rin nen


跤肚

forms:
骹肚 (alternative)
腳肚 (Traditional-Chinese alternative)
脚肚 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: kă-*dū

zh_pron: kha-tó͘

ipa: /kʰa⁵⁵⁻⁵³ tu³³/

zh_pron: kha-tóo

zh_pron: qa'dor

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² tɔ⁵³/

ipa: /kʰa³³ tɔ⁵⁵⁴/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻²² tɔ⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ tɔ⁵³/

ipa: /kʰa⁴⁴⁻³³ tɔ⁴¹/


跤肚囝

forms:
骹肚囝 (alternative)
骹肚仔 (alternative)
腳肚仔 (Traditional-Chinese alternative)
脚肚仔 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: kă-dū-giāng

ipa: /kʰa⁵⁵⁻²¹ ⁽ᵗ⁻⁾lu³³⁻³⁵ ⁽ᵏ⁻⁾iaŋ³³/


brüsk

forms:
brusque (alternative)
brüsker (strong nominative masculine singular)
brüsker (comparative)
am brüskesten (superlative)

ipa: /ˈbʁʏsk/

notes: 在德文尖角体中，这个词常作brüsk，而非brüſk。

notes: Joh. Christoph Adelung's neuestes vollständiges Handwörterbuch der deutschen Sprache, mit Hinzufügung der üblichsten Fremdwörter, fifth edition, Wien, 1846, p. 40: "brüsk, Frz., barſch, trotzig, b r ü s k i e r e n , anfahren, trotzen"

notes: Daniel Sanders, Fremdwörterbuch, 2nd edition, 1st volume, Leipzig, 1891, p. 176: "Brǘsk (frz., auch in frz. Schreibweiſe brusque), a."

notes: Wilhelm Liebknecht, Volks-Fremdwörterbuch, 9th edition, Stuttgart, 1907, p 71: "brusque, franz. (brüſk) [this is the pronunciation, not an actuall spelling], brüsque (brüſk), brüsk"

notes: Regeln für die deutsche Rechtschreibung nebst Wörterverzeichnis. Herausgegeben im Auftrage des Königlich Preußischen Ministeriums der geistlichen, Unterrichts- und Medizinal-Angelegenheiten. Neue Bearbeitung, Berlin, 1908


魚魚肚子

forms: 鱼鱼肚子 (Simplified-Chinese)

zh_pron: nyie⁴ nyie du³ zi

ipa: /n̠ʲie³⁵ n̠ʲie² tu²¹³⁻²¹ t͡sz̩¹/


後肚

forms: 后肚 (Simplified-Chinese)

zh_pron: āu-tó͘

zh_pron: ǎu-tó͘

zh_pron: āu-tóo

zh_pron: auxdor

ipa: /au̯²²⁻²¹ tɔ⁵³/

zh_pron: ǎu-tóo

ipa: /au̯²² tɔ⁵⁵⁴/


跤腸肚

forms:
跤肠肚 (Simplified-Chinese)
腳腸肚 (Traditional-Chinese alternative)
脚肠肚 (Simplified-Chinese alternative)
骹腸肚 (Traditional-Chinese alternative)
骹肠肚 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: ka¹ deng⁵ dou²

zh_pron: kha tṳ̂ng tóu

ipa: /kʰa³³⁻²³ tɯŋ⁵⁵⁻¹¹ tou⁵²/


黃魚肚皮

text: 儂看看舉重代表隊這幾位小伙子，黃魚肚皮一個比一個結實。

translation: 你看看舉重代表隊這幾位小夥子，腿肚子一個比一個結實。

ref: 2019年，盛济民，《软侬吴语松江好》第251頁

text: 侬看看举重代表队这几位小伙子，黄鱼肚皮一个比一个结实。

translation: 你看看舉重代表隊這幾位小夥子，腿肚子一個比一個結實。

ref: 2019年，盛济民，《软侬吴语松江好》第251頁

forms: 黄鱼肚皮 (Simplified-Chinese)

zh_pron: waon^去 ng du bi

ipa: /ɦuɑ̃²² ŋ̍⁵⁵ du³³ bi²¹/


手盤

forms: 手盘 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sú-phàn

zh_pron: chhiú-pôaⁿ

zh_pron: su^ˋ pan^ˇ

zh_pron: su³ pan²

ipa: /su³¹ pʰan¹¹/

zh_pron: tshiú-puânn

zh_pron: chiw'pvoaa

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pũ̯ã²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵⁵⁴⁻²⁴ pũ̯ã²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pũ̯ã¹³/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pũ̯ã²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁴¹⁻⁴⁴ pũ̯ã²³/

手面

sense: 手背


巴掌嫲

zh_pron: pâ-chóng-mà

zh_pron: ba^ˊ zong^ˋ ma^ˇ

zh_pron: ba¹ zong³ ma²

ipa: /pa²⁴ t͡soŋ³¹ ma¹¹/


手巴掌

zh_pron: shǒubāzhang

zh_pron: ㄕㄡˇ ㄅㄚ ˙ㄓㄤ

zh_pron: sau² baa¹ zoeng²

zh_pron: sú-pâ-chóng

zh_pron: shǒubajhång

zh_pron: shǒu-bā-jang

zh_pron: шоубачжан

roman: šoubačžan

ipa: /ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ pä⁵⁵ ɖ͡ʐ̥ɑŋ²/

zh_pron: sáu bā jéung

zh_pron: sau² baa¹ dzoeng²

zh_pron: seo² ba¹ zêng²

ipa: /sɐu̯³⁵ paː⁵⁵ t͡sœːŋ³⁵/

zh_pron: su^ˋ ba^ˊ zong^ˋ

zh_pron: su³ ba¹ zong³

ipa: /su³¹ pa²⁴ t͡soŋ³¹/


手耙

zh_pron: chhiú-pê

zh_pron: tshiú-pê

zh_pron: chiw'pee

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pe²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵⁵⁴⁻²⁴ pe²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pe¹³/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pe²⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁴¹⁻⁴⁴ pe²³/


手耙

zh_pron: chhiú-pē

zh_pron: tshiú-pē

zh_pron: chiw'pe

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ pe³³/

ipa: /t͡sʰi̯u⁴¹⁻⁴⁴ pe³³/


手襪

text: 梁玉銀在燈下織手襪；那些手襪是從襪廠領回來的。

roman: loeng⁴ juk⁶ ngan⁴ zoi⁶ dang¹ haa⁶ zik¹ sau² mat⁶; naa⁵ se¹ sau² mat⁶ si⁶ cung⁴ mat⁶ cong² ling⁵ wui⁴ loi⁴ dik¹.

ref: 1962年，舒巷城，《太陽下山了》

text: 梁玉银在灯下织手袜；那些手袜是从袜厂领回来的。

ref: 1962年，舒巷城，《太陽下山了》

classifier: 隻

classifier: 只

classifier: 對

classifier: 对

forms: 手袜 (Simplified-Chinese)

zh_pron: sau² mat⁶

zh_pron: su³ mad⁵

zh_pron: sáu maht

zh_pron: sau² mat⁹

zh_pron: seo² med⁶

ipa: /sɐu̯³⁵ mɐt̚²/

ipa: /su³¹ mat̚¹/


手巴掌兒

forms: 手巴掌儿 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shǒubāzhǎngr

zh_pron: ㄕㄡˇ ㄅㄚ ㄓㄤˇㄦ

zh_pron: shǒubajhǎngr

zh_pron: shǒu-bā-jǎngr

zh_pron: shooubajaangl

zh_pron: шоубачжанр

roman: šoubačžanr

ipa: /ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ pä⁵⁵ ʈ͡ʂɑ̃ɻ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/


手落仔

classifier: 雙

classifier: 双

zh_pron: sú-lap-é

zh_pron: su^ˋ lab^ˋ e^ˋ

zh_pron: su³ lab⁵ e³

ipa: /su³¹ lap̚² e³¹⁻¹¹/

ipa: /su³¹ lap̚² e³¹/


手絡

forms: 手络 (Simplified-Chinese)

zh_pron: chiū-ló̤h

zh_pron: chhiú-le

ipa: /t͡sʰieu³³⁻⁵⁵ l̃ɔʔ²⁴/

zh_pron: tshiú-le

zh_pron: chiwlef

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ le⁴⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵⁵⁴⁻²⁴ le³³/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ le⁴⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ le⁴⁴/

ipa: /t͡sʰi̯u⁴¹⁻⁴⁴ le⁴⁴/


手束

zh_pron: chhiú-sok

zh_pron: tshiú-sok

zh_pron: chiwsog

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ sɔk̚³²/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵⁵⁴⁻²⁴ sɔk̚⁵/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ sɔk̚³²/

ipa: /t͡sʰi̯u⁵³⁻⁴⁴ sɔk̚³²/

ipa: /t͡sʰi̯u⁴¹⁻⁴⁴ sɔk̚³²/


五爪仔

zh_pron: gō͘-jiáu-á

zh_pron: gōo-jiáu-á

zh_pron: goxjiawar

ipa: /ɡɔ³³⁻²¹ d͡zi̯au̯⁵³⁻⁵⁵ a⁵³/

ipa: /ɡɔ³³⁻²¹ zi̯au̯⁴¹⁻⁴⁴ a⁴¹/


滑哥鬚

forms: 滑哥须 (Simplified-Chinese)

zh_pron: vad⁶ go¹ xi¹

ipa: /ʋat̚⁵ ko⁴⁴ ɕi⁴⁴/


二撇雞

forms:
二撇鷄 (Standard-Chinese Traditional-Chinese)
二撇鸡 (Simplified-Chinese)

zh_pron: ji⁶ pit³ gai¹

zh_pron: yih pit gāi

zh_pron: ji⁶ pit⁸ gai¹

zh_pron: yi⁶ pid³ gei¹

ipa: /jiː²² pʰiːt̚³ kɐi̯⁵⁵/


硬喉

zh_pron: ngang⁴ hêu²

ipa: /ŋaŋ⁵³⁻⁵⁵ heu¹¹/


肺管

zh_pron: hì-kńg

zh_pron: hie'kngr

ipa: /hi²¹⁻⁴¹ kŋ̍⁴¹/

ipa: /hi¹¹⁻⁵³ kŋ̍⁵³/


耳珠仔

forms:
耳珠兒 (Traditional-Chinese alternative)
耳珠儿 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: ngí-chû-é

zh_pron: ngi³ zu¹ ê³

zh_pron: ngi^ˋ zu^ˊ e^ˋ

zh_pron: ngi³ zu¹ e³

ipa: /ŋi³¹ t͡su²⁴ e³¹/

ipa: /ŋi³¹ t͡su⁴⁴⁻³⁵ ʋe³¹/


耳砣

zh_pron: ngí-thò

zh_pron: ngi^ˋ to^ˇ

zh_pron: ngi³ to²

ipa: /ŋi³¹ tʰo¹¹/


古池

text: 古池や 蛙飛びこむ 水の音

translation: 古池蛙躍濺水聲

roman: furuike ya kaeru tobikomu mizu no oto

ref: 松尾芭蕉的俳句：

ruby: 古 ふる

ruby: 池 いけ

ruby: 蛙 かえる

ruby: 飛 と

ruby: 水 みず

ruby: 音 おと

forms:
古池 (canonical)
furuike (romanization)

other: ふるいけ

roman: [fùrúíké]

ipa: [ɸɯ̟ɾɯ̟ike̞]


Üllo

etymology_texts: 源自前基督教時期的立窩尼亞語 Ilo (“喜悅”)，和芬蘭語 ilo 同源，在《亨利的利沃尼亞編年史》中拉丁化為 Ylo。這個名字因為19世紀的文學，以及民間詞源認為此詞與愛沙尼亞語 ülev (“崇高的，高尚的”)、üllas (“高貴的”) 的關聯性而重新流行起來。

glosses: 男性人名，源自立窩尼亞語


ᠰᠠᡴᠰᠠᡥᠠ

forms: saksaha (romanization)

ipa: [ˌsɑʁˈsɑχɑ]

ipa: [ˌsɑʁˈsɑʁɑ]


ᠠᠵᡳᡤᡝᠩᡤᡝ

forms: ajigengge (romanization)

ipa: [ˌɑiˈtɕiniŋŋə]


title: 赠品

redirect: 贈品


title: 祭献

redirect: 祭獻


coprecipitation

forms:
co-precipitation (alternative)
coprecipitations (plural)

ipa: /koʊpɹɪsɪpɪˈteɪʃən/

rhymes: -eɪʃən

parts: co pre cip i ta tion


title: 白鹦

redirect: 白鸚


ᠪᠠᠨᠵᡳᡥᠠ ᠪᠠ

forms: banjiha ba (romanization)

ipa: [ˌpɑnniʁə ˈpɑ]


ᡴᡝᠮᠨᡝᠮᠪᡳ

forms: kemnembi (romanization)

ipa: [ˌkumˈnɑmi]


ᡝᡴᡨᡝᠮᠪᡳ

forms: ektembi (romanization)

ipa: [ˌəxtʰəˈləmə]


ᡝᡴᡨᡝᡵᡧᡝᠮᠪᡳ

forms: ekteršembi (romanization)

ipa: [ˌəxtʰəˈləmə]


ᠮᡠᡨᡝᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠮᡠᡨᡝᠮᠪᡳ (mutembi，“能夠”)的現在將來時否定式

forms: muterakū (romanization)

ipa: [ˌmutʰuqʰu]


ᠵᠣᠪᠣᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠵᠣᠪᠣᠮᠪᡳ (jobombi，“憂愁；勞累”)的現在將來時否定式

forms: joborakū (romanization)

ipa: [ˌtʂɔpuχu]


ᡶᡝᠩᠰᡝᡴᡠ

forms: fengseku (romanization)

ipa: [ˈfənzz̩kʰə]

ipa: [ˈfəntʰikʰə]


ᡨᡠᡴᡳᠶᡝᠮᠪᡳ

forms: tukiyembi (romanization)

ipa: [ˌtʰikʰimi]


ᠪᠠᡳᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠪᠠᡳᠮᠪᡳ (baimbi，“求”)的現在將來時否定式

forms: bairakū (romanization)

ipa: [ˈpɑiqu]


ᠠᠴᠠᠨᠠᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠠᠴᠠᠨᠠᠮᠪᡳ (acanambi，“對，相符，符合”)的現在將來時否定式

forms: acanarakū (romanization)

ipa: [ˌɑʐˈnɑqu]


ᡨᡝᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᡨᡝᠮᠪᡳ (tembi，“坐”)的現在將來時否定式

forms: terakū (romanization)

ipa: [ˈtʰiɛqu]


ᡝᡨᡝᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠠᠴᠠᠨᠠᠮᠪᡳ (acanambi，“取勝；剋服；經受得住”)的現在將來時否定式

forms: eterakū (romanization)


ᡨᠣᡴᠣᡵᠣ ᡥᠠᠯᠠ

glosses: 脫闊羅氏（滿族姓氏，漢姓冠陶）

forms: tokoro hala (romanization)

ipa: [ˌtʰoˈχulə ˈχɑlə]

ipa: [ˌtʰɔˈqʰulə ˈχɑlɑ]


ᠯᠠᠰᡳᡥᡳᠮᠪᡳ

forms: lasihimbi (romanization)

ipa: [ˌlɑiʂˈqʰəmi]


ᠮᡠᡩᡠᡵᡳ

etymology_texts: 繼承自原始通古斯語 *muduri，比較赫哲語 мудур (mudur)。

forms: muduri (romanization)

ipa: [ˌmuturi]


ᠮᡠᡩᡠᡵᡳ

etymology_texts: 繼承自原始通古斯語 *muduri，比較赫哲語 мудур (mudur)。

text:
ᠵᡠᠸᠠᠨ
ᠵᡠᠸᡝ
ᡤᠠᡵᡤᠠᠨ ᡳ
ᠰᡠᠨᠵᠠᠴᡳ
ᡩᡝ
ᠪᡳᠰᡳᡵᡝᠩᡤᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠮᡠᡩᡠᡵᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 十二個地支中位於第五個的，稱爲辰。

roman: juwan juwe gargan-i sunjaci de bisirengge be, muduri sembi.


title: 旅榇

redirect: 旅櫬


title: 还乡

redirect: 還鄉


title: 心丧

redirect: 心喪


title: 月满

redirect: 月滿


موطة

etymology_texts: 借自意大利語 Motta，這是品牌「莫塔冰淇淋」（目前由雀巢公司擁有）的創始人安吉拉·莫塔（Angela Motta）的姓氏。


title: 残阳

redirect: 殘陽


title: 自伤

redirect: 自傷


ماكنة

forms:
ميكنة (alternative)
مكينة (alternative)
mākina, mākana (romanization)
ماكنات (plural)

آلة

roman: ʔāle

sense: 機器，機械


electroosmotic

forms:
electroosmotică (feminine singular)
electroosmotici (masculine plural)
electroosmotice


ميكنة

forms:
ماكنة (alternative)
مكينة (alternative)
mēgana (romanization)
مياكن (plural)

آلة

sense: 機械，機器


saturation vapor pressure

forms:
saturation vapour pressure (alternative)
saturated vapor pressure (alternative)
equilibrium vapor pressure (alternative)
saturation vapor pressures (plural)


πατερης

etymology_texts: 繼承自原始印歐語 *ph₂tḗr。

forms: 需要補充轉寫 (romanization)


δακετ

etymology_texts: 源自原始印歐語 *dʰeh₁- (“放置，做”)。

forms:
δοκετ (alternative)
δοκε[τ] (alternative)
需要補充轉寫 (romanization)


бубњар

forms:
бу̀бња̄р (canonical)
bùbnjār (romanization)

ipa: /bǔbɲaːr/

parts: буб њар


title: 棺榇

redirect: 棺櫬


sastav

forms:
sástav (canonical)
са́став

ipa: /sǎːstaʋ/

parts: sa stav


ζεμελως

etymology_texts: 源自原始印歐語 *dʰǵʰemelo-，和古希臘語 χθαμαλός (khthamalós，“靠近地面”)、拉丁語 humilis (“低的”) 同源。同一個原始印歐語詞根產生出了「人」和「泥土」（原始印歐語 *dʰéǵʰōm）兩個名詞；對照拉丁語 homō (“人類；男人”) 和 humus (“地面、土壤”)，以及出現在閃米特語族的語義轉變：希伯來語 אָדָם (adám，“男人”)、אדמה (adamá，“土壤”)。


састав

forms:
са́став (canonical)
sástav (romanization)

parts: са став


βρατερε

etymology_texts: 源自原始印歐語 *bʰréh₂tēr。


završiti

forms:
zavŕšiti (canonical)
завр́шити

ipa: /zaʋřːʃiti/

parts: za vr ši ti


завршити

etymology_texts: за- + вршити

forms:
завр́шити (canonical)
zavŕšiti (romanization)

parts: за вр ши ти


αββερετ

etymology_texts: 源自原始印歐語 *bʰer-。動詞僅有前動詞 αδ- (ad-) 和 με- (me-) 的紀錄。

raw_tags: 第三人稱單數現在時主動語態


završavati

text: "RIJEČ" završava u Č

translation: “RIJEČ”的最後一個字母是 Č

forms:
završávati (canonical)
заврша́вати

ipa: /zaʋrʃǎːʋati/

parts: za vr ša va ti


завршавати

forms:
заврша́вати (canonical)
završávati (romanization)

parts: за вр ша ва ти


vršiti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vьršiti。

forms:
vŕšiti (canonical)
вр́шити

ipa: /ʋřːʃiti/

parts: vr ši ti


вршити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *vьršiti。

forms:
вр́шити (canonical)
vŕšiti (romanization)

parts: вр ши ти


izvršiti

forms:
izvŕšiti (canonical)
извр́шити

ipa: /izʋřːʃiti/

parts: iz vr ši ti


izvršavati

forms:
izvršávati (canonical)
изврша́вати

ipa: /izʋrʃǎːʋati/

parts: iz vr ša va ti


извршити

etymology_texts: из- + вршити

forms:
извр́шити (canonical)
izvŕšiti (romanization)

parts: из вр ши ти


извршавати

forms:
изврша́вати (canonical)
izvršávati (romanization)

parts: из вр ша ва ти


svršiti

text: Kreten mi je svršio po kosi a rekla sam mu da to ne želim.

translation: 雖然我已經告訴他我不想那麼做，但精液還是射到了我的頭髮上。

forms:
svŕšiti (canonical)
свр́шити

ipa: /sʋřːʃiti/

parts: svr ši ti


savršen

etymology_texts: 19世紀借自俄語 совершенный (soveršennyj)，對比繼承詞 塞爾維亞-克羅地亞語 svršiti。

forms:
sàvr̄šen (canonical)
са̀вр̄шен
sàvr̄šenī
savršeniji (comparative)

ipa: /sǎʋrːʃen/

parts: sa vr šen


савршен

forms:
са̀вр̄шен (canonical)
sàvr̄šen (romanization)
са̀вр̄шенӣ
савршенији (comparative)

parts: са вр шен


αυτος

etymology_texts: 與古希臘語 αὐτός (autós) 相同，因此這可能代表一種共同的創新。

forms: 需要補充轉寫 (romanization)


свршити

forms:
свр́шити (canonical)
svŕšiti (romanization)

parts: свр ши ти


αναρ

etymology_texts: 繼承自原始印歐語 *h₂nḗr。


svršavati

forms:
svršávati (canonical)
сврша́вати

ipa: /sʋrʃǎːʋati/

parts: svr ša va ti


свршавати

forms:
сврша́вати (canonical)
svršávati (romanization)

parts: свр ша ва ти


βέδυ

etymology_texts: 繼承自原始印歐語 *wódr̥。

forms: bédu (romanization)


svrha

text: Ana i Petar će sutra pred školom skupljati novac za dobrotvorne svrhe.

translation: 安娜和彼得明天将在学校门前为慈善事业筹款。

forms:
svr̀ha (canonical)
свр̀ха

ipa: /sʋřxa/

parts: svr ha


сврха

forms:
свр̀ха (canonical)
svr̀ha (romanization)

parts: свр ха


slušati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slušati。

text: Slušam vas.

translation: 我聽你說話。

text: Slušam pjesmu.

translation: 我在聽歌。

text: Goran sluša Ivanu.

translation: Goran 正聽著 Ivana 說話。

forms:
slȕšati (canonical)
слу̏шати

ipa: /slûʃati/

parts: slu ša ti


slušati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slušati。

forms: slúšati (canonical)

ipa: /slùːʃati/


slušač

forms:
slùšāč (canonical)
слу̀ша̄ч

ipa: /slǔʃaːt͡ʃ/

parts: slu šač


combarro

etymology_texts: 在當地中世紀拉丁語文獻中的紀錄為 conbarro；源自伽萊基亞語 *combarro-，源自原始凱爾特語 *kom- (“跟。和”) 以及某個和 *bereti (“帶來”) 或 *barro- (“尖端，頂部”) 相關的詞。

forms: combarros (plural)

ipa: /komˈbaro̝/

alboio

sense: 木棚，棚寮，茅屋


слушати

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *slušati。

forms:
слу̏шати (canonical)
slȕšati (romanization)

parts: слу ша ти


poslušati

forms:
pòslušati (canonical)
по̀слушати

ipa: /pǒsluʃati/

parts: po slu ša ti


poslušati

forms:
poslúšati (canonical)
poslušáti (canonical)

ipa: /pɔslùːʃati/

ipa: /pɔsluʃàːti/


послушати

etymology_texts: по- + слушати

forms:
по̀слушати (canonical)
pòslušati (romanization)

parts: по слу ша ти


українка

etymology_texts: 源自 украї́н(ський) (ukrajín(sʹkyj)，“烏克蘭的”) + -ка (-ka)。對照俄語 украи́нка (ukraínka)、白俄羅斯語 украі́нка (ukraínka)、波蘭語 Ukrainka 與捷克語 Ukrajinka。

text: вона́ украї́нка

translation: 她是烏克蘭人

roman: voná ukrajínka

forms:
украї́нка (canonical)
ukrajínka (romanization)
украї́нки (genitive)
украї́нки (nominative plural)
украї́нок (genitive plural)
украї́нець (masculine)
украї́ночка (diminutive)

ipa: [ʊkrɐˈjinkɐ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-українка.wav

Украї́на

roman: Ukrajína

украї́нський

roman: ukrajínsʹkyj


особито

forms:
о̀собито (canonical)
òsobito (romanization)

ipa: /ǒsobito/

parts: о со би то


насеље

forms:
на́се̄ље (canonical)
násēlje (romanization)

ipa: /nǎːseːʎe/

parts: на се ље


naselje

forms:
násēlje (canonical)
на́се̄ље

parts: na se lje


naseliti

forms:
nasèliti (canonical)
насѐлити

ipa: /nasěliti/

parts: na se li ti


naseljavati

forms:
naseljávati (canonical)
насеља́вати

ipa: /naseʎǎːʋati/

parts: na se lja va ti


населити

forms:
насѐлити (canonical)
nasèliti (romanization)

parts: на се ли ти


населити

etymology_texts: 源自 на- (na-) + сели́ти (selýty)。對照俄語 насели́ть (naselítʹ)、白俄羅斯語 насялі́ць (nasjalícʹ)。

forms:
насели́ти (canonical)
naselýty (romanization)
населя́ти (imperfective)

ipa: [nɐseˈɫɪte]

засели́ти

roman: zaselýty

sense: 居住在，定居在

насе́лений

roman: nasélenyj

насе́лення

roman: nasélennja

насели́тися

roman: naselýtysja


seliti

forms:
sèliti (canonical)
сѐлити

ipa: /sěliti/

parts: se li ti


становник

forms:
стано̀внӣк (canonical)
stanòvnīk (romanization)


живети

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *živěti。

text: Живети није угодно, али је занимљиво.

translation: 活着并不愉快，但却很有趣。

forms:
жи́вјети (alternative)
жи́вети (canonical)
žíveti (romanization)

ipa: /ʒǐːʋeti/

parts: жи ве ти


живјети

text: Живјети није угодно, али је занимљиво

translation: 活着并不愉快，但却很有趣。

forms:
жи́вети (alternative)
жи́вјети (canonical)
žívjeti (romanization)

ipa: /ʒǐːʋjeti/

parts: жи вје ти


висина

forms:
висина́ (canonical)
visiná (romanization)

ipa: [visiˈna]


висина

forms:
висѝна (canonical)
visìna (romanization)

ipa: /ʋisǐna/

parts: ви си на


українець

etymology_texts: 源自 украї́н(ський) (ukrajín(sʹkyj)，“烏克蘭的”) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 украи́нец (ukraínec)、白俄羅斯語 украі́нец (ukraínjec)、波蘭語 Ukrainiec、捷克語 Ukrajinec。

text: він украї́нець

translation: 他是烏克蘭人。

roman: vin ukrajínecʹ

forms:
вкраї́нець (alternative)
украї́нець (canonical)
ukrajínecʹ (romanization)
украї́нця (genitive)
украї́нці (nominative plural)
украї́нців (genitive plural)
украї́нка (feminine)

ipa: [ʊkrɐˈjinet͡sʲ]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-українець.wav


још

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *(j)ešče，繼承自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

text: дај ми још вина

translation: 给我来多点酒

text: стрпи се још мало

translation: 多点耐心

text: колико ћеш још остати?

translation: 你还要待多久？

text: још ув(иј)ек радим за исту компанију

translation: 我仍在同一家公司工作

text: упознао сам је још прошле зиме

translation: 去年冬天我就见过她了

text: још је глупљи него што сам мислио

translation: 他比我想象的还要蠢

text: не само да сам исцрпљен, него сам још и гладан

translation: 我不仅累了，而且还饿了

forms:
јо̏ште (alternative)
јо̏шт (alternative)
јо̏ш (canonical)
jȍš (romanization)

ipa: /jôʂ/


јоште

text: Хеј, Сло̀ве̄ни, јоште живи дух наших дедова.

translation: 嘿，斯拉夫人，我们祖先的话语犹存活。

forms:
јо̏ште (canonical)
jȍšte (romanization)

ipa: /jôʃte /

parts: још те


Ukrainiec

forms: Ukrainka (feminine)

rhymes: -iɲɛt͡s

parts: U kra i niec


ukraiński

forms:
ukr. (abbreviation alternative)
ukr.

rhymes: -iɲski

parts: u kra iń ski


ukraiński

forms: ukr. (abbreviation alternative)


Ukrainka

etymology_texts: 借自烏克蘭語 Украї́нка (Ukrajínka)

glosses: 烏克蘭卡（位於烏克蘭基輔州奧布希夫區的城市）


Ukrainka

glosses: Ukrainiec (“烏克蘭人”) 的陰性等價詞

forms: Ukrainiec

rhymes: -iŋka

parts: U kra in ka


становништво

forms:
становни́штво (canonical)
stanovníštvo (romanization)

ipa: /stanoʋnǐːʃtʋo/

parts: ста нов ни штво


званично

forms:
zvanično (romanization)
позванично (comparative)
најзванично (superlative)

ipa: [ˈzvanit͡ʃnɔ]


званично

forms:
зва̀нично (canonical)
zvànično (romanization)

ipa: /zʋǎnit͡ʃno/

parts: зва нич но


zvanično

forms:
zvànično (canonical)
зва̀нично

parts: zva nič no


zvaničan

forms:
zvàničan (canonical)
зва̀ничан
zvàničnī

ipa: /zʋǎnit͡ʃan/

parts: zva ni čan


Сицилија

glosses: 西西里（位於意大利的島嶼和地區）

forms:
Сѝцӣлија (canonical)
Sìcīlija (romanization)

ipa: /sǐt͡siːlija/

rhymes: -ija

parts: Си ци ли ја


Сардинија

glosses: 撒丁島，薩丁尼亞島（位於意大利的島嶼和地區）

forms:
Са̀рдӣнија (canonical)
Sàrdīnija (romanization)

ipa: /sǎrdiːnija/

parts: Сар ди ни ја


Француз

glosses: Французин (Francuzin，“法國人”)的另一種寫法

forms: Francuz (romanization)

ipa: [ˈfrant͡sus]


Француз

forms:
Фра̀нцӯз (canonical)
Fràncūz (romanization)

ipa: /frǎnt͡suːz/

parts: Фран цуз


Francuz

etymology_texts: 借自中古高地德語 Franzōs, Franzois(er), Franzeis(er)，源自古法語 françois。波蘭語 franca和波蘭語 Francja 的同源對似詞。

forms: Francuzka (feminine)

rhymes: -ant͡sus

parts: Fran cuz


Francuz

forms:
Fràncūz (canonical)
Фра̀нцӯз


Francuzka

glosses: Francuz (“法國人”) 的陰性等價詞

forms: Francuz

rhymes: -uska

parts: Fran cuz ka


Francuzka

glosses: Francuz (“法國人”) 的陰性等價詞


инвазија

forms:
invazija (romanization)
инвазивен (relational adjective)

ipa: [iɱˈvazi(j)a]


инвазија

forms:
ѝнва̄зија (canonical)
ìnvāzija (romanization)

ipa: /ǐnʋaːzija/

parts: ин ва зи ја


invazija

forms:
ìnvāzija (canonical)
ѝнва̄зија

parts: in va zi ja


Sredozemno more

forms: Средоземно море (Cyrillic)


Средоземно море

forms: Sredozemno more (Latin character)


okružiti

forms:
okrúžiti (canonical)
окру́жити

ipa: /okrǔːʒiti/

parts: o kru ži ti


okruživati

forms:
okružívati (canonical)
окружи́вати

ipa: /okruʒǐːʋati/

parts: o kru ži va ti


окружити

forms:
окру́жити (canonical)
okrúžiti (romanization)

parts: о кру жи ти


državni

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *dьržavьnъ。

forms:
dr̀žāvnī (canonical)
др̀жа̄внӣ

ipa: /dřʒaːʋniː/

parts: dr žav ni


државни

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *dьržavьnъ。

forms:
др̀жа̄внӣ (canonical)
dr̀žāvnī (romanization)

parts: др жав ни


подручје

forms:
по̀дрӯчје (canonical)
pòdrūčje (romanization)

ipa: /pǒdruːt͡ʃje/

parts: под руч је


nastanak

forms:
nàstanak (canonical)
на̀станак

ipa: /nǎstanak/

parts: na sta nak


настанак

forms:
на̀станак (canonical)
nàstanak (romanization)

parts: на ста нак


столеће

forms:
сто̀љеће (alternative)
сто̀леће (canonical)
stòleće (romanization)


stoleće

etymology_texts: 源自 sto (“百”) + leto (“年”) + -je。類似於俄語 столетие (stoletije)。

forms:
stòljeće (alternative)
stòleće (canonical)
сто̀леће


title: 十六国

redirect: 十六國


gdańszczanka

glosses: gdańszczanin (“格但斯克人”) 的陰性等價詞

forms: gdańszczanin

rhymes: -aŋka

parts: gdań szczan ka


gdańszczanin

forms: gdańszczanka (feminine)

rhymes: -aɲin

parts: gdań szcza nin


Gduńsk

glosses: 格但斯克（波蘭波美拉尼亞的首府）


barbarski

forms:
bàrbarskī (canonical)
ба̀рбарскӣ
barbarskiji (comparative)

ipa: /bǎrbarskiː/

ipa: /bǎrbarski/

parts: bar bar ski


barbarski

forms:
bàrbarski (canonical)
ба̀рбарски


algierczyk

forms: algierka (feminine)

rhymes: -ɛrt͡ʂɘk

parts: al gier czyk


varvarski

forms:
vàrvarskī (canonical)
ва̀рварскӣ
varvarskiji (comparative)

ipa: /ʋǎrʋarskiː/

ipa: /ʋǎrʋarski/

parts: var var ski


varvarski

forms:
vàrvarski (canonical)
ва̀рварски


divljački

forms:
dìvljāčkī (canonical)
дѝвља̄чкӣ

ipa: /dǐʋʎaːtʃkiː/

ipa: /dǐʋʎaːtʃki/

parts: di vlja čki


divljački

forms:
dìvljāčki (canonical)
дѝвља̄чки


andorczyk

etymology_texts: 源自 Andora + -czyk。對照Québécois, Québécoise (“魁北克人”)。

forms: andorka (feminine)

rhymes: -ɔrt͡ʂɘk

parts: an dor czyk


дивљачки

forms:
дѝвља̄чкӣ (canonical)
dìvljāčkī (romanization)

parts: ди вља чки


дивљачки

forms:
дѝвља̄чки (canonical)
dìvljāčki (romanization)


andorski

forms:
àndorskī (canonical)
а̀ндорскӣ

ipa: /ǎndorskiː/

parts: an dor ski


андорски

forms: andorski (romanization)

ipa: [ˈandɔrski]


андорски

forms:
а̀ндорскӣ (canonical)
àndorskī (romanization)

parts: ан дор ски


aszkenazyjczyk

etymology_texts: 源自 希伯來語 אַשְׁכְּנַזִּי (ʾaškənaz) + -czyk。

forms:
askenazyjczyk (alternative)
aszkenazyjka (feminine)

rhymes: -ɘjt͡ʂɘk

sefardyjczyk

sense: 阿什肯納茲猶太人

parts: asz ke na zyj czyk


aszkenazyjka

etymology_texts: 源自 希伯來語 אַשְׁכְּנַזִּי (ʾaškənaz) + -ka。

glosses: aszkenazyjczyk (“阿什肯納茲猶太人”) 的陰性等價詞

rhymes: -ɘjka

sefardyjka

sense: aszkenazyjczyk (“阿什肯納茲猶太人”) 的陰性等價詞

parts: asz ke na zyj ka


jerozolimczyk

forms: jerozolimka (feminine)

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-jerozolimczyk.wav

rhymes: -imt͡ʂɘk

parts: je ro zo lim czyk


jerozolimka

forms: jerozolimczyk

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-jerozolimka.wav

rhymes: -imka

parts: je ro zo lim ka


uništiti

forms:
ùništiti (canonical)
у̀ништити

ipa: /ǔniʃtiti/

parts: u niš ti ti


ᠶᠠᠮᠵᡳ

translation: 到晚間在師傅面前抽籤背書，若能背時，師傅給一張免帖，若是不能背時，管理的生員叫他臥倒打三板。

roman: yamji oho manggi sefui juleri sibiya tatafi bithe šejilembi šejileme mutehengge oci sefu guwebure bithe emke be bumbi aika šejileme muterakū oci kadalara šusai tere be dedubufi ilan moo tantambi.

forms: yamji (romanization)

ipa: [ˈjiɛmtɕi]


przemyślanin

glosses: 普熱梅希爾人，普瑟密士人

forms: przemyślanka (feminine)

parts: prze my śla nin


уништити

forms:
у̀ништити (canonical)
ùništiti (romanization)

parts: у ниш ти ти


przemyślanka

glosses: przemyślanin (“普熱梅希爾人，普瑟密士人”) 的陰性等價詞

forms: przemyślanin

parts: prze my ślan ka


uništavati

forms:
uništávati (canonical)
уништа́вати

ipa: /uniʃtǎːʋati/

parts: u niš ta va ti


уништавати

forms:
уништа́вати (canonical)
uništávati (romanization)

parts: у ниш та ва ти


rzymianin

forms: rzymianka (feminine)

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-rzymianin.wav

parts: rzy mia nin


uništivost

forms:
unìštivōst (canonical)
унѝштиво̄ст

ipa: /unǐʃtiʋoːst/

parts: u ni šti vost


uništiv

forms:
unìštiv (canonical)
унѝштив
unìštivī

ipa: /unǐʃtiʋ/

parts: u ni štiv


rzymianka

glosses: rzymianin (“羅馬人”) 的陰性等價詞

forms: rzymianin

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-rzymianka.wav

parts: rzy mian ka


уништив

forms:
унѝштив (canonical)
unìštiv (romanization)
унѝштивӣ

parts: у ни штив


neuništiv

forms:
neunìštiv (canonical)
неунѝштив
neunìštivī

ipa: /neunǐʃtiʋ/

parts: ne u ni štiv


ništa

pos: pron

pos_title: 代詞

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ničьto。字面上等同於 ni- + šta。

forms:
nȉšta (canonical)
ни̏шта

ipa: /nîʃta/

parts: ni šta


ништа

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ničьto。字面上等同於 ни- + шта。

forms:
ни̏шта (canonical)
nȉšta (romanization)

parts: ни шта


Rzymianin

forms: Rzymianka (feminine)

parts: Rzy mia nin


Rzymianka

glosses: Rzymianin (“古羅馬人”) 的陰性等價詞

forms: Rzymianin

parts: Rzy mian ka


title: 但泽

redirect: 但澤


ništavan

forms:
nȉštāvan (canonical)
ни̏шта̄ван
nȉštāvnī
ništavniji (comparative)

ipa: /nîʃtaːʋan/

parts: niš ta van


ништаван

forms:
ни̏шта̄ван (canonical)
nȉštāvan (romanization)
ни̏шта̄внӣ
ништавнији (comparative)

parts: ниш та ван


омогућити

forms:
омогу́ћити (canonical)
omogúćiti (romanization)

ipa: /omoɡǔːt͡ɕiti/

parts: о мо гу ћи ти


омогућавати

forms:
омогући́вати (alternative)
омогућа́вати (canonical)
omogućávati (romanization)

ipa: /omoɡut͡ɕǎːʋati/

parts: о мо гу ћа ва ти


germanski

forms:
gèrmānskī (canonical)
гѐрма̄нскӣ

ipa: /ɡěrmaːnskiː/

parts: ger man ski


bizantski

forms:
bìzantskī (canonical)
бѝзантскӣ

ipa: /bǐzantskiː/

parts: bi zant ski


posjed

etymology_texts: 塞爾維亞-克羅地亞語 pòsjesti 的動詞派生詞。

forms:
pósed (alternative)
pósjed (canonical)
по́сјед

ipa: /pǒːsjed/

parts: po sjed


важан

forms:
ва́жан (canonical)
vážan (romanization)
ва̑жнӣ
важнији (comparative)

ipa: /ʋǎːʒan/


dominirati

forms:
dominírati (canonical)
домини́рати

ipa: /dominǐːrati/

parts: do mi ni ra ti


ujediniti

forms:
ujedíniti (canonical)
уједи́нити

ipa: /ujedǐːniti/

parts: u je di ni ti


ујединити

etymology_texts: у- + јединити

forms:
уједи́нити (canonical)
ujedíniti (romanization)

parts: у је ди ни ти


ujedinjavati

forms:
ujedinjávati (canonical)
уједиња́вати

ipa: /ujediɲǎːʋati/

parts: u je di nja va ti


jediniti

forms:
jedíniti (canonical)
једи́нити

ipa: /jedǐːniti/

parts: je di ni ti


створити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

text: Створи се пред њим висок човјек.

translation: 一個高大的男人突然出現在他面前。

forms:
ство̀рити (canonical)
stvòriti (romanization)

ipa: /stʋǒriti/

parts: ство ри ти


створити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

forms:
створи́ти (canonical)
stvorýty (romanization)
ство́рювати (imperfective)
твори́ти (imperfective)

ipa: [stwɔˈrɪte]

audio: Uk-створити.ogg


стварати

etymology_texts: 形式上為 ство̀рити 的未完整體。

forms:
ства́рати (canonical)
stvárati (romanization)

ipa: /stʋǎːrati/

parts: ства ра ти


gesamtdeutscher

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化/混合變化主格陽性單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化屬格/與格陰性單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化屬格複數

ipa: [ɡəˈzamtˌdɔɪ̯t͡ʃɐ]


gesamtdeutschen

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化屬格陽性/中性單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
弱變化/混合變化屬格/與格任意性別單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化/弱變化/混合變化賓格陽性單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化與格複數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
弱變化/混合變化所有格位複數

ipa: [ɡəˈzamtˌdɔɪ̯t͡ʃn̩]


створювати

etymology_texts: 源自 створи́ти (stvorýty) + -ювати (-juvaty)。

forms:
ство́рювати (canonical)
stvórjuvaty (romanization)
створи́ти (perfective)

ipa: [ˈstwɔrʲʊʋɐte]

audio: Uk-створювати.ogg

твори́ти

roman: tvorýty


gesamtdeutschem

ipa: [ɡəˈzamtˌdɔɪ̯t͡ʃm̩]


gesamtdeutsche

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化/混合變化主格/賓格陰性單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
強變化主格/賓格複數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
弱變化主格任意性別單數

glosses:
gesamtdeutsch 的屈折：
弱變化賓格陰性/中性單數

ipa: [ɡəˈzamtˌdɔɪ̯t͡ʃə]


gesamtdeutsches

glosses: gesamtdeutsch 的強變化/混合變化主格/賓格中性單數

ipa: [ɡəˈzamtˌdɔɪ̯t͡ʃəs]


großdeutsch

glosses: 大德國（包含德國、奧地利等講德語的地區）的

forms: großdeutscher (strong nominative masculine singular)

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃ]


творити

forms: tvoriti (romanization)

баснотворити

roman: basnotvoriti

благотворити

roman: blagotvoriti

животворивъ

roman: životvorivŭ

животворити

roman: životvoriti

затворение

roman: zatvorenie

затворити

roman: zatvoriti

злотворити

roman: zlotvoriti

именотворие

roman: imenotvorie

лицетворие

roman: licetvorie

лицетворити

roman: licetvoriti

отворити

roman: otvoriti

оутворити

roman: utvoriti

потворение

roman: potvorenie

потворити

roman: potvoriti

притворити

roman: pritvoriti

прѣтворити

roman: prětvoriti

растворение

roman: rastvorenie

растворити

roman: rastvoriti

рѫкотворение

roman: rǫkotvorenie

рѫкотворенъ

roman: rǫkotvorenŭ

сътворение

roman: sŭtvorenie

сътворити

roman: sŭtvoriti

творение

roman: tvorenie

творитель

roman: tvoritelĭ

творьць

roman: tvorĭcĭ

чаротворие

roman: čarotvorie

чаротворьць

roman: čarotvorĭcĭ

чюдотворение

roman: čjudotvorenie

чюдотворивъ

roman: čjudotvorivŭ

чюдотворие

roman: čjudotvorie

чюдотворити

roman: čjudotvoriti

чюдотворьство

roman: čjudotvorĭstvo

чюдотворьць

roman: čjudotvorĭcĭ

затварѣти

roman: zatvarěti

оутварь

roman: utvarĭ

оутварѣти

roman: utvarěti

притварѣти

roman: pritvarěti

притворъ

roman: pritvorŭ

растварѣти

roman: rastvarěti

растворъ

roman: rastvorŭ

сътварѣти

roman: sŭtvarěti

тварь

roman: tvarĭ

творъ

roman: tvorŭ

чюдотворъ

roman: čjudotvorŭ

творя

roman: tvorja

творить

roman: tvoritʹ


творити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tvoriti，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *twárīˀtei，繼承自原始印歐語 *twerH-。

forms:
тво̀рити (canonical)
tvòriti (romanization)

ipa: /tʋǒriti/

parts: тво ри ти


творити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tvoriti。

forms:
твори́ти (canonical)
tvorýty (romanization)
створи́ти (perfective)

ipa: [twɔˈrɪte]

audio: Uk-творити.ogg

ство́рювати

roman: stvórjuvaty

тво́рення

roman: tvórennja

твори́тися

roman: tvorýtysja

відтво́рювати

roman: vidtvorýty

перетво́рювати

roman: peretvorýty

ство́рювати

roman: stvorýty


großdeutscher

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化/混合變化主格陽性單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化屬格/與格陰性單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化屬格複數

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃɐ]


großdeutsche

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化/混合變化主格/賓格陰性單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化主格/賓格複數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
弱變化主格任意性別單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
弱變化賓格陰性/中性單數

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃə]


tvoriti

forms:
tvòriti (canonical)
тво̀рити

parts: tvo ri ti


tvoriti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tvoriti。

forms: tvọ̄riti (canonical)

ipa: /tʋòːriti/

ipa: /tʋóːriti/


großdeutsches

glosses: großdeutsch 的強變化/混合變化主格/賓格中性單數

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃəs]


großdeutschem

glosses: großdeutsch 的強變化與格陽性/中性單數

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃm̩]


großdeutschen

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化屬格陽性/中性單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
弱變化/混合變化屬格/與格任意性別單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化/弱變化/混合變化賓格陽性單數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
強變化與格複數

glosses:
großdeutsch 的屈折：
弱變化/混合變化所有格位複數

ipa: [ˈɡʁoːsˌdɔɪ̯t͡ʃn̩]


pretvoriti

text: pretvoriti u prah

translation: 变成粉末

forms:
pretvòriti (canonical)
претво̀рити

ipa: /pretʋǒriti/

parts: pre tvo ri ti


pretvarati

forms:
pretvárati (canonical)
претва́рати

ipa: /pretʋǎːrati/

parts: pre tva ra ti


ᠪᠠᠨᠵᡳᠮᠪᡳ

etymology_texts: 繼承自原始通古斯語 *baldi- (“出生；生活”)。

forms: banjimbi (romanization)

ipa: [ˌpɑntɕimi]

ipa: [ˌpɑnnimi]


претварати

forms:
претва́рати (canonical)
pretvárati (romanization)

parts: пре тва ра ти


ᠮᡝᠨᡝᠨ

forms: menen (romanization)

ipa: [ˌsɑtʰɑtə ˈmunə]


ᡨᡠᡥᡝᠨᡝᠮᠪᡳ

forms: tuhenembi (romanization)

ipa: [ˌtʰunɑmi]


ᠣᡵᡥᠣ

etymology_texts: 源自原始通古斯語 *ore，对比鄂溫克語 орокто (orokto)。

forms: orho (romanization)

ipa: [ˈɔrɔʁə]

ipa: [ˈɔrʁə]

ipa: [ˈɔɺqə]

ᠣᡵᡥᠣᡩᠠ

roman: orhoda


ᡳᠰᡳᠨᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠰᡳ
ᠪᠣᡩᠣᠴᡳ
ᡝᡵᡝ
ᠪᡳᠶᠠᡳ
ᠮᠠᠨᠠᠰᡥᡡᠨ
ᡤᡝᠮᡠᠨ
ᡥᡝᠴᡝᠨ
ᡩᡝ
ᡳᠰᡳᠨᠠᠮᠪᡳᠣ
ᡳᠰᡳᠨᠠᡵᠠᡴᡡᠨ᠉

translation: 你估計本月底能到京城嗎？

roman: si bodoci ere biyai manashūn gemun hecen de isinambio isinarakūn.

translation: 我怎麼得知，若上天眷佑身體安好時，想是可到吧！

roman: bi adarame bahafi sambi abka gosifi beye elhe oci isinambi dere.

forms: isinambi (romanization)

ipa: [ˌinɑmi]


ᡧᠠᡥᡡᡵᡠᠨ

forms: šahūrun (romanization)

ipa: [ˌʂɑqulu]

ipa: [ˌʂɑʁulu]


ᡧᠠᡩᠠᠮᠪᡳ

forms: šadambi (romanization)

ipa: [ˌʂɑ(ʁ)təmi]


ᠠᡳᡥᠠ ᡧᡠᡧᡠ

forms: aiha šušu (romanization)

ipa: [ˌɑ(qʰ)ˈʂuzz̩]


ᡨᡝᠨᡳ

text:
ᠰᡳ
ᡝᡵᡝ
ᠪᡳᠶᠠ
ᡳᠴᡝ
ᡩᡝ
ᠵᡠᡵᠠᡶᡳ
ᡨᡝ
ᡥᠣᠨᡨᠣᡥᠣᠨ
ᠪᡳᠶᠠ
ᡥᠠᠮᡳᡴᠠ
ᠪᡳᠮᡝ
ᠠᡳᠨᡠ
ᡨᡝᠨᡳ
ᡠᠪᠠᡩᡝ
ᡳᠰᡳᠨᠵᡳᡥᠠ᠉

translation: 你在本月初一日啟程後到如今將近半個月，為何纔到這裡呢？

roman: si ere biya ice de jurafi te hontohon biya hamika bime ainu teni ubade isinjiha.

text:
ᡝᡵᡝ
ᡠᡨᡥᠠᡳ
ᡨᡝᡵᡝ
ᡤᡠᠴᡠ
ᡳᠨᡠ
ᠰᡳᡴᠰᡝ
ᡨᡝᠨᡳ
ᠵᡳᡥᡝ᠉

translation: 這位就是那個伙伴，昨天纔到的。

roman: ere uthai tere gucu inu sikse teni jihe.

forms: teni (romanization)

ipa: [ˈtʰini]


ᠠᠶᠠᡵᠠ

forms: ayara (romanization)

ipa: [(ˌtʂuʐˈkun) ˌɑijili]


ᡤᠠᠯᠠ ᠮᠠᠶᠠᠨ

forms: gala mayan (romanization)

ipa: [ˈqɑlə ˌmɛˈjin]


kolonijalan

forms:
kȍlonijālan (canonical)
ко̏лонија̄лан
kȍlonijālnī

ipa: /kôlonijaːlan/

parts: ko lo ni ja lan


istočno

forms:
ìstočno (canonical)
ѝсточно

ipa: /ǐstot͡ʃno/

parts: i sto čno


прогласити

forms:
прогла́сити (canonical)
proglásiti (romanization)

ipa: /proɡlǎːsiti/

parts: про гла си ти


osnivač

forms:
osnìvāč (canonical)
оснѝва̄ч

ipa: /osnǐʋaːt͡ʃ/

parts: o sni vač


оснивач

forms:
оснѝва̄ч (canonical)
osnìvāč (romanization)

parts: о сни вач


данашњи

forms:
да̀нашњӣ (canonical)
dànašnjī (romanization)

ipa: /dǎnaʃɲiː/

parts: да наш њи


današnje

glosses:
današnji 的屈折：
陽性賓格複數

glosses:
današnji 的屈折：
陰性屬格單數

glosses:
današnji 的屈折：
陰性主格/賓格/呼格複數

glosses:
današnji 的屈折：
中性主格/賓格/呼格單數


podroben

forms:
podrọ̑bən (canonical)
podrọ̑bnejši (comparative)
nȁjpodrọ̑bnejši (superlative)

ipa: /pɔdróːbən/


podrobnost

ipa: [ˈpodrobnost]

audio: LL-Q9056 (ces)-Ghost4Man-podrobnost.wav

detail

sense: 詳情，細節


podrobnost

forms: podrọ̑bnost (canonical)

ipa: /pɔdróːbnɔst/


podroban

forms:
pȍdroban (canonical)
по̏дробан
pȍdrobnī

ipa: /pôdroban/

parts: po dro ban


подробан

forms:
по̏дробан (canonical)
pȍdroban (romanization)
по̏дробнӣ

parts: по дро бан


potomak

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *potomъkъ。

forms:
pòtomak (canonical)
по̀томак

ipa: /pǒtomak/

predak

sense: 後裔

parts: po to mak


потомак

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *potomъkъ。

forms:
по̀томак (canonical)
pòtomak (romanization)

parts: по то мак


потомък

etymology_texts: 借自俄語 пото́мок (potómok)，源自原始斯拉夫語 *potomъkъ。

text: пря́к пото́мък

translation: 直系後裔

roman: prják potómǎk

forms:
пото́мък (canonical)
potómǎk (romanization)

ipa: [poˈtɔmɐk]

rhymes: -ɔmɐk

пото́мство

roman: potómstvo

sense: 後代


predak

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。

forms:
prȅdak (canonical)
пре̏дак

ipa: /prêdak/

potomak

sense: 祖先

parts: pre dak


предак

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。

forms:
пре̏дак (canonical)
prȅdak (romanization)

parts: пре дак


prednik

forms:
prẹ̑dnik (canonical)
prédnica (feminine)

ipa: /préːdnik/


предци

forms:
предци́ (canonical)
predcí (romanization)

ipa: [prɛtˈt͡si]

rhymes: -t͡si

пра́деди

roman: dedí


предци

glosses: предок (predok) 的複數：祖先

forms: predci (romanization)

ipa: [ˈprɛtt͡si]

дедовци

roman: dedovci


прадеди

forms:
пра́деди (canonical)
prádedi (romanization)

ipa: [ˈpradɛdi]

rhymes: -adɛdi


деди

forms:
деди́ (canonical)
dedí (romanization)

ipa: [dɛˈdi]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-деди.wav

rhymes: -di


продак

etymology_texts: 同源詞包括俄語 пре́док (prédok)。

forms:
про́дак (canonical)
pródak (romanization)
про́дка (genitive)
про́дкі (nominative plural)
про́дкаў (genitive plural)

ipa: [ˈprodak]

нашча́дак

roman: naščádak


нашчадак

etymology_texts: 同源詞包括烏克蘭語 наща́док (naščádok)。

forms:
нашча́дак (canonical)
naščádak (romanization)
нашча́дка (genitive)
нашча́дкі (nominative plural)
нашча́дкаў (genitive plural)

ipa: [naʂˈt͡ʂadak]

audio: Be-нашчадак.ogg

пато́мак

roman: nasljédnik

sense: 後裔，後代

про́дак

roman: pródak


przodek

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。字面分析等同於przed + -ek。

forms: przodkini (feminine)

rhymes: -ɔdɛk

parts: przo dek


przodek

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。字面分析等同於przed + -ek。


przodkini

forms: przodek

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-przodkini.wav

rhymes: -iɲi

parts: przod ki ni


zstępny

forms: zstępna (feminine)

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-zstępny.wav

rhymes: -ɛmpnɘ

parts: zstęp ny


wstępny

forms: wstępna (feminine)

parts: wstęp ny


przód

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *perdъ。

ipa: /ˈpʂut/

rhymes: -ut

czoło

sense: 前面，正面


przodownik

forms: przodownica (feminine)

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-przodownik.wav

rhymes: -ɔvɲik

lider

sense: 領先者

parts: przo dow nik


przodować

audio: LL-Q809 (pol)-Olaf-przodować.wav

rhymes: -ɔvat͡ɕ

parts: przo do wać


plemeno

etymology_texts: 繼承自古捷克語 plémě，繼承自原始斯拉夫語 *plemę。

forms: plémě (alternative)

ipa: [ˈplɛmɛno]

rhymes: -ɛno

parts: ple me no


plémě

etymology_texts: 繼承自古捷克語 plémě，繼承自原始斯拉夫語 *plemę。

glosses: (動物學，古舊或書面) plemeno (“品種”)的另一種寫法

ipa: [ˈplɛːmɲɛ]


pleme

etymology_texts: 源自一南斯拉夫語支語言，可能是塞爾維亞-克羅地亞語 plevna（源自 plevnica），或保加利亞語 племна (plemna，方言)（源自 плевна (plevna)）。

forms:
pleme (indefinite plural)
plemja (definite singular)
plemet (definite plural)

ipa: [ˈplɛmɛ]


pleme

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *plemę。

forms:
plȅme (canonical)
пле̏ме

ipa: /plême/

parts: ple me


početkom

etymology_texts: počétak (“開始”) 的古舊工具格單數。

text: početkom godine

translation: 在年初

forms:
počétkom (canonical)
поче́тком

ipa: /pot͡ʃěːtkom/

parts: po čet kom


tisućljeće

forms:
tìsućljeće (canonical)
тѝсућљеће

ipa: /tǐsut͡ɕʎet͡ɕe/

parts: ti suć lje će


тисућљеће

forms:
тѝсућљеће (canonical)
tìsućljeće (romanization)

parts: ти сућ ље ће


настанити

forms:
наста́нити (canonical)
nastániti (romanization)

ipa: /nastǎːniti/

parts: на ста ни ти


између

pos: prep

pos_title: 介詞

text: Која је разлика између мушкараца и жена?

translation: 男人和女人之間有什麼差異？

forms:
и̏змеђу (canonical)
ȉzmeđu (romanization)

ipa: /îzmed͡ʑu/


међу

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *meďu，源自原始印歐語 *médʰyos。

glosses: (+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 ку̀да 提問的句子）

text: пого̀дити ме̏ђу о̏чи

translation: 打中雙眼之間

glosses: (+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 гдје̏/где̏ 提問的句子）

text: на̀лазити се ме̏ђу љу́дима

translation: 在人民之中

forms:
ме̏ђу (canonical)
mȅđu (romanization)

ipa: /mêd͡ʑu/


među

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

glosses: (+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 kùda 提問的句子）

text: pogòditi mȅđu ȍči

glosses: (+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 gdjȅ/gdȅ 提問的句子）

text: nàlaziti se mȅđu ljúdima

forms:
mȅđu (canonical)
ме̏ђу


među

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

forms: међу


međa

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *meďa，源自原始印歐語 *medʰyos。

forms:
mèđa (canonical)
мѐђа

ipa: /měd͡ʑa/

parts: me đa


међа

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *meďa，源自原始印歐語 *medʰyos。

forms:
мѐђа (canonical)
mèđa (romanization)

parts: ме ђа


međutim

forms:
međùtīm (canonical)
међу̀тӣм

ipa: /med͡ʑǔtiːm/

parts: me đu tim


међутим

forms:
међу̀тӣм (canonical)
međùtīm (romanization)

parts: ме ђу тим


oči

glosses: oko 的主格/賓格/呼格雙數

ipa: [ˈot͡ʃɪ]

audio: LL-Q9056 (ces)-Ghost4Man-oči.wav


oči

glosses: oko 的主格/賓格複數

roman: o‧či

ipa: /ɔt͡ʃi/

ipa: [ˈɔt͡ʃi]


међународни

forms:
међуна́роднӣ (canonical)
međunárodnī (romanization)

ipa: /med͡ʑunǎːrodniː/

parts: ме ђу на род ни


svakako

forms:
svȁkāko (canonical)
сва̏ка̄ко

ipa: /sʋâkaːko/

parts: sva ka ko


свакако

forms:
сва̏ка̄ко (canonical)
svȁkāko (romanization)

parts: сва ка ко


potkraj

text: potkraj m(j)eseca

translation: 在月末

forms:
pòtkrāj (canonical)
по̀ткра̄ј

ipa: /pǒtkraːj/

parts: pot kraj


proširiti

forms:
prošíriti (canonical)
проши́рити

ipa: /proʃǐːriti/

parts: pro ši ri ti


проширити

etymology_texts: про- + ширити

forms:
проши́рити (canonical)
prošíriti (romanization)

parts: про ши ри ти


proširivati

forms:
proširívati (canonical)
прошири́вати

ipa: /proʃirǐːʋati/

parts: pro ši ri va ti


širiti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *širiti。

forms:
šíriti (canonical)
ши́рити

ipa: /ʃǐːriti/

parts: ši ri ti


ширити

glosses:
ширит 陽 (širit) 的屈折：
不定複數

glosses:
ширит 陽 (širit) 的屈折：
呼格複數

forms: širiti (romanization)

ipa: [ˈʃiɾiti]

parts: ши ри ти


ширити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *širiti。

forms:
ши́рити (canonical)
šíriti (romanization)


ширити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *širiti。字面分析等同於шир (šyr，“寬度”) + -ити (-yty)。

forms:
ши́рити (canonical)
šýryty (romanization)
поши́рити (perfective)
розши́рити (perfective)

ipa: [ˈʃɪrete]

ши́ритися

roman: šýrytysja

поши́рити

roman: pošýrjuvaty

поши́ритися

roman: pošýrjuvatysja

розши́рити

roman: rozšýrjuvaty

розши́ритися

roman: rozšýrjuvatysja

ши́рення

roman: šýrennja

ши́р

roman: šýr

ширі́ти

roman: šyríty

широ́кий

roman: šyrókyj


розширити

etymology_texts: 源自 роз- (roz-) + ши́рити (šýryty)。對照俄語 расши́рить (rasšíritʹ)、白俄羅斯語 расшы́рыць (rasšýrycʹ)、波蘭語 rozszerzyć。

forms:
розши́рити (canonical)
rozšýryty (romanization)
розши́рювати (imperfective)
розширя́ти (imperfective)

ipa: [rɔʒˈʃɪrete]

audio: Uk-розширити.ogg

поши́рити

roman: pošýryty

sense: 拓寬，擴大；延展，擴展

розши́рений

roman: rozšýrenyj

розши́рення

roman: rozšýrennja

розши́ритися

roman: rozšýrytysja


розширювати

etymology_texts: 源自 розши́рити (rozšýryty) + -ювати (-juvaty)。對照俄語 расширя́ть (rasširjátʹ)、白俄羅斯語 расшыра́ць (rasšyrácʹ)、波蘭語 rozszerzać。

forms:
розши́рювати (canonical)
rozšýrjuvaty (romanization)
розши́рити (perfective)

ipa: [rɔʒˈʃɪrʲʊʋɐte]

audio: Uk-розширювати.ogg

розши́рюваний

roman: rozšýrjuvanyj

розши́рювання

roman: rozšýrjuvannja

розши́рювач

roman: rozšýrjuvač


živjeli

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

forms:
žíveli (alternative)
žívjeli (canonical)
жи́вјели

notes: 語法上正確的形式應為： 對單個男性：živio 對單個女性：živjela 對多個男性：živjeli 對多個女性：živjele


Gesetzgeberin

forms:
Gesetzgeberin (genitive)
Gesetzgeberinnen (plural)


odgovarati

forms:
odgovárati (canonical)
одгова́рати

ipa: /odɡoʋǎːrati/

parts: od go va ra ti


одговарати

glosses: 回答，回覆 (+ 與格)

glosses: 對應，匹配 (+ 與格)

forms:
одгова́рати (canonical)
odgovárati (romanization)

parts: од го ва ра ти


одговорити

etymology_texts: од- + говорити

forms:
одгово́рити (canonical)
odgovóriti (romanization)

ipa: /odɡoʋǒːriti/

parts: од го во ри ти


odgovoriti

forms:
odgovóriti (canonical)
одгово́рити

parts: od go vo ri ti


odgovoriti

forms: odgovorīti (canonical)

ipa: /ɔdɡɔʋɔrìːti/

ipa: /ɔdɡɔʋɔríːti/

parts: od go vo rí ti


говорити

forms: govoriti (romanization)

говоря

roman: govorja

говори

roman: govori


говорити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *govorìti，源自原始印歐語 *gewH- (“叫，喊”)。

text: говорити енглески

translation: 說英語

text: говорити с неким

translation: 與某人交談

text: говорити полако

translation: 慢慢地說

text: не знаш што говориш

translation: 你不知道自己在說什麼

text: говори се

translation: 據說

forms:
гово̀рити (canonical)
govòriti (romanization)

ipa: /ɡoʋǒriti/

parts: го во ри ти


говорити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *govoriti。

text: Вона́ завжди́ говори́ла про своє́ коха́ння

translation: 她总是谈论她的爱情。

roman: Voná zavždý hovorýla pro svojé koxánnja

text: Яко́ю мо́вою говори́ли в да́вньому Ки́єві?

translation: 古基辅人说什么语言？

roman: Jakóju móvoju hovorýly v dávnʹomu Kýjevi?

forms:
говори́ти (canonical)
hovorýty (romanization)
поговори́ти (perfective)

ipa: [ɦɔwɔˈrɪte]

audio: Uk-говорити.ogg

обговори́ти

roman: obhovorýty


aufkeimen

text: Verdacht keimt in ihm auf.

translation: 他起了疑心。

forms:
keimt auf (third-person singular present)
keimte auf (past)
aufgekeimt (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /ˈaʊ̯fˌkaɪ̯mən/

parts: auf kei men


поговорити

forms:
поговори́ти (canonical)
pohovorýty (romanization)
говори́ти (imperfective)

ipa: [pɔɦɔwɔˈrɪte]

audio: Uk-поговорити.ogg

погові́р

roman: pohovír


поговір

etymology_texts: 烏克蘭語 поговори́ти (pohovorýty) 的動詞派生詞。對照塞爾維亞-克羅地亞語 по̏гово̄р / pȍgovōr (“結語”)、斯洛文尼亞語 pogȏvor (“對話，談話”)。

forms:
погові́р (canonical)
pohovír (romanization)
погово́ру (genitive)
погово́ри (nominative plural)
погово́рів (genitive plural)

ipa: [pɔɦɔˈʋʲir]

audio: Uk-поговір.ogg

плі́тка

roman: čútka

sense: 一則閒話

плітки́

roman: čutký

sense: 閒談，八卦

говори́ти

roman: hovorýty

поговори́ти

roman: pohovorýty


pogovor

forms:
pȍgovōr (canonical)
по̏гово̄р

ipa: /pôɡoʋoːr/

parts: po go vor


обговорити

etymology_texts: 源自 об- (ob-) + говори́ти (hovorýty)。對照俄語 обговори́ть (obgovorítʹ)、白俄羅斯語 абгавары́ць (abhavarýcʹ)。

forms:
обговори́ти (canonical)
obhovorýty (romanization)
обгово́рювати (imperfective)

ipa: [ɔbɦɔwɔˈrɪte]

audio: Uk-обговорити.ogg

обгово́рення

roman: obhovórennja


абгаварыць

etymology_texts: 源自 аб- (ab-) + гавары́ць (havarýcʹ)。同源詞包括烏克蘭語 обговори́ти (obhovorýty)。

forms:
абгавары́ць (canonical)
abhavarýcʹ (romanization)
абгаво́рваць (imperfective)

ipa: [abɣavaˈrɨt͡sʲ]

audio: Be-абгаварыць.ogg


обговорювати

etymology_texts: 源自 обговори́ти 完 (obhovorýty) 的詞幹 обгово́р- (obhovór-) + -ювати (-juvaty)。對照俄語 обгова́ривать (obgovárivatʹ)、白俄羅斯語 абгаво́рваць (abhavórvacʹ)。

forms:
обгово́рювати (canonical)
obhovórjuvaty (romanization)
обговори́ти (perfective)

ipa: [ɔbɦɔˈwɔrʲʊʋɐte]

audio: Uk-обговорювати.ogg

дискутува́ти

roman: dyskutuváty

sense: 討論，爭論

обгово́рюватися

roman: obhovórjuvatysja


гаварыць

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *govoriti。

forms:
гавары́ць (canonical)
havarýcʹ (romanization)
сказа́ць (perfective)
пагавары́ць (perfective)

ipa: [ɣavaˈrɨt͡sʲ]

audio: Be-гаварыць.ogg

абгаво́рваць

roman: abhavórvacʹ

абгавары́ць

roman: abhavarýcʹ

гаваркі́

roman: havarkí

гаварлі́вы

roman: havarlívy


гаваркі

etymology_texts: 源自 гавары́ць (havarýcʹ) + -кі́ (-kí)。

forms:
гаваркі́ (canonical)
havarkí (romanization)

ipa: [ɣavarˈkʲi]

audio: Be-гаваркі.ogg

гаварлі́вы

roman: razmóŭny

sense: 健談的


гаварлівы

etymology_texts: 源自 гавары́ць (havarýcʹ) + -лі́вы (-lívy)。

forms:
гаварлі́вы (canonical)
havarlívy (romanization)

ipa: [ɣavarˈlʲivɨ]

гаварлі́васць

roman: havarlívascʹ

маўклі́вы

roman: maŭklívy


маўклівы

etymology_texts: 源自 моўкнуць (móŭknucʹ) + -лі́вы (-lívy)。

forms:
маўклі́вы (canonical)
maŭklívy (romanization)

ipa: [mau̯ˈklʲivɨ]

audio: Be-маўклівы.ogg

гаварлі́вы

roman: njehamanlívy

sense: 沉默寡言的

маўклі́васць

roman: maŭklívascʹ


сказаць

etymology_texts: 源自 с- (s-) + каза́ць (kazácʹ)。

forms:
сказа́ць (canonical)
skazácʹ (romanization)
гавары́ць (imperfective)
каза́ць (imperfective)

ipa: [skaˈzat͡sʲ]


ᠠᠪᠠᠯᠠᡵᠠᡴᡡ

glosses: ᠠᠪᠠᠯᠠᠮᠪᡳ (abalambi，“打獵”)的現在將來時否定式

forms: abalarakū (romanization)

ipa: [ˌɑvˈlɑqʰu]


дискутувати

etymology_texts: 派生自拉丁語 discutiō + -увати (-uvaty)。對照俄語 дискути́ровать (diskutírovatʹ)、波蘭語 dyskutować。

glosses: 討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)

forms:
дискутува́ти (canonical)
dyskutuváty (romanization)

ipa: [deskʊtʊˈʋate]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-дискутувати.wav

обгово́рювати

roman: obhovórjuvaty

sense: 討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)

дискутува́ння

roman: dyskutuvánnja

дискутува́тися

roman: dyskutuvátysja

дискусі́йний

roman: dyskusíjnyj

диску́сія

roman: dyskúsija


ᡨᠠᡶᠠᡥᠠ

glosses: ᡨᠠᡶᠠᠮᠪᡳ (tafambi，“登高”)的一般過去時

forms: tafaha (romanization)

ipa: [ˌtʰɑv(u)ʁə]


ᡨᠠᡶᡠᡥᠠ

glosses: ᡨᠠᡶᡠᠮᠪᡳ (tafumbi，“登高”)的一般過去時

forms: tafuha (romanization)


дискусійний

etymology_texts: 源自 диску́сія (dyskúsija) + -ний (-nyj)。對照俄語 дискуссио́нный (diskussiónnyj)、白俄羅斯語 дыскусі́йны (dyskusíjny)、波蘭語 dyskusyjny。

forms:
дискусі́йний (canonical)
dyskusíjnyj (romanization)

ipa: [deskʊˈsʲii̯nei̯]

audio: LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-дискусійний.wav

спі́рний

roman: spírnyj

sense: 有爭議的


спірний

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *sъporьnъ。等同於 спір (spir) + -ний (-nyj)。對照俄語 спо́рный (spórnyj)、波蘭語 sporny。

forms:
спі́рний (canonical)
spírnyj (romanization)

ipa: [ˈsʲpʲirnei̯]

audio: Uk-спірний.ogg

дискусі́йний

roman: kontroversíjnyj

спі́рне пита́ння

roman: spírne pytánnja


dyskusyjny

forms:
bardziej dyskusyjny
najbardziej dyskusyjny
dyskusyjnie

rhymes: -ɘjnɘ

parts: dys ku syj ny


regija

etymology_texts: 源自拉丁語 regiō。

forms:
regìōn (alternative)
rȇgija (canonical)
ре̑гија


регија

forms:
regija (romanization)
регионален (relational adjective)
регѝо̄н (alternative)

ipa: [ˈrɛɡi(j)a]


регија

etymology_texts: 源自拉丁語 regiō。

forms:
ре̑гија (canonical)
rȇgija (romanization)


регионален

forms: regionalen (romanization)

ipa: [rɛɡi(j)ɔˈnalɛn]


стварање

glosses: ствара (stvara) 的動詞性名詞

forms: stvaranje (romanization)

ipa: [ˈstvaɾaɲɛ]


стварање

forms:
ства́ра̄ње (canonical)
stvárānje (romanization)


ᡥᠠᠰᡥᡡ

forms: hashū (romanization)

ipa: [ˌχɑsˈʁuɺlə]


kasan

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *kъsьnъ。

forms:
kȁsan (canonical)
ка̏сан
kȁsnī
kasniji (comparative)

ipa: /kâsan/

parts: ka san


касан

pos_title: 分詞

glosses: каса (kasa) 的陽性單數形容詞性分詞

forms: kasan (romanization)

ipa: [ˈkasan]


касан

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *kъsьnъ。

forms:
ка̏сан (canonical)
kȁsan (romanization)
ка̏снӣ
каснији (comparative)

parts: ка сан


jezgro

forms:
jézgra (alternative)
jézgro (canonical)
је́згро

ipa: /jěːzɡro/

parts: jez gro


језгро

forms:
је́згра (alternative)
је́згро (canonical)
jézgro (romanization)

parts: јез гро


auf dem Kieker

pos_title: 副词

etymology_texts: 派生自kieken (“看”)。Kieker是一个低地德语词，意为“望远镜”。对比荷蘭語 verrekijker。

text: Also Freundchen, dass mir das nicht noch mal passiert! Ich hab dich auf dem Kieker.

translation: 朋友，别让这种事再发生了！我会好好盯着你的。

text: Du bist bei mir auf dem Kieker. Mir entgeht nichts!

translation: 我一直在盯着你，别以为能瞒得住我！

audio: De-auf dem Kieker.ogg

notes: 部分语境中可以有“盯着...找茬”的负面意思：Die Lehrerin hat mich auf dem Kieker. ― 老师盯上我了。


latini

glosses:
latīnus 的屈折：
主格/呼格陽性複數

glosses:
latīnus 的屈折：
屬格陽性/中性單數

forms: latīnī (canonical)


latini

forms:
a latini (canonical)
latinește
latinit (past participle)


širenje

forms:
šírēnje (canonical)
ши́ре̄ње

ipa: /ʃǐːreːɲe/

parts: ši re nje


ширење

glosses: шири (širi) 的動詞性名詞

glosses: се шири (se širi) 的動詞性名詞

forms: širenje (romanization)

ipa: [ˈʃiɾɛɲɛ]


ширење

forms:
ши́ре̄ње (canonical)
šírēnje (romanization)

parts: ши ре ње


negdje

forms:
nȅgde (alternative)
nȅgđe (alternative)
nȅđe (alternative)
nȅgdje (canonical)
не̏гдје

ipa: /nêɡdje/

parts: ne gdje


negđe

forms:
nȅgde (alternative)
nȅgdje (alternative)
nȅđe (alternative)
nȅgđe (canonical)
не̏гђе

ipa: /nêɡd͡ʑe/

parts: ne gđe


Pissnelke

glosses: 混蛋，混球 （对任何性别均能使用的咒骂语）

forms:
Pissnelke (genitive)
Pissnelken (plural)

parts: Piss nel ke


negde

forms:
nȅgdje (alternative)
nȅgđe (alternative)
nȅđe (alternative)
nȅgde (canonical)
не̏где

ipa: /nêɡde/

parts: ne gde


neđe

forms:
nȅgde (alternative)
nȅgdje (alternative)
nȅgđe (alternative)
nȅđe (canonical)
не̏ђе

ipa: /nêd͡ʑe/

parts: ne đe


nigde

forms:
nȉgdje (alternative)
nȉgđe (alternative)
nȉđe (alternative)
nȉgde (canonical)
ни̏где

ipa: /nîɡde/

parts: ni gde


nigdje

forms:
nȉgde (alternative)
nȉgđe (alternative)
nȉđe (alternative)
nȉgdje (canonical)
ни̏гдје

ipa: /nîɡdje/

parts: ni gdje


saveznik

forms:
sáveznīk (canonical)
са́везнӣк

ipa: /sǎːʋezniːk/

parts: sa vez nik


савезник

forms:
са́везнӣк (canonical)
sáveznīk (romanization)

parts: са вез ник


saveznica

forms:
sáveznica (canonical)
са́везница

ipa: /sǎːʋeznit͡sa/

parts: sa vez ni ca


građanski

forms:
grȁđanskī (canonical)
гра̏ђанскӣ

ipa: /ɡrâd͡ʑanskiː/

parts: gra đan ski


грађански

forms:
гра̏ђанскӣ (canonical)
grȁđanskī (romanization)

parts: гра ђан ски


wahrhaben

glosses: （仅用于wahrhaben wollen，常否定） 接受 （某个事实等）

ipa: /ˈvaːɐ̯ˌhaːbn̩/

parts: wahr ha ben


niet- und nagelfest

text: Greif dir alles, was nicht niet- und nagelfest ist!

translation: 把所有能拿的东西都拿上！

forms: niet- und nagelfester (strong nominative masculine singular)

audio: De-niet- und nagelfest.ogg


vladati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *voldati、*volděti，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *walˀdā́ˀtei，源自原始印歐語 *h₂welh₁dʰh₁-，源自 *h₂welh₁- (“統治”)。

forms:
vládati (canonical)
вла́дати

ipa: /ʋlǎːdati/

parts: vla da ti


vladati

forms: vlādati (canonical)

ipa: /ʋlàːdati/

ipa: /ʋláːdati/


владати

glosses: владѣти (vladěti)的另一種寫法

forms: vladati (romanization)


владати

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *voldati。

forms:
вла́дати (canonical)
vládati (romanization)

parts: вла да ти


владѣти

etymology_texts: 源自，繼承自，源自，源自 *h₂welh₁- (“統治”)。

forms:
владати (alternative)
vladěti (romanization)

владальць

roman: vladalĭcĭ

владарь

roman: vladarĭ

владатель

roman: vladatelĭ

владимиръ

roman: vladimirŭ

владиславъ

roman: vladislavŭ

владость

roman: vladostĭ

владъꙑчьство

roman: vladŭyčĭstvo

владь

roman: vladĭ

владꙑка

roman: vladyka

владꙑчица

roman: vladyčica

владꙑчьнь

roman: vladyčĭnĭ

владꙑчьскъ

roman: vladyčĭskŭ

властель

roman: vlastelĭ

власти

roman: vlasti

власть

roman: vlastĭ

владеть

roman: vladetʹ

владѣ́ть

roman: vladě́tʹ


владать

etymology_texts: 借自古教會斯拉夫語 владати (vladati)，源自原始斯拉夫語 *voldati，*volsti 的反覆體。俄語 воло́да́ть (volódátʹ) 的同源對似詞。

forms:
влада́ть (canonical)
vladátʹ (romanization)

ipa: [vɫɐˈdatʲ]

владе́ть

roman: vladétʹ

облада́ть

roman: obladátʹ


клюн

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *kľunъ。

forms: kljun (romanization)

ipa: [klʲu̟n]

audio: LL-Q7918 (bul)-Kiril kovachev-клюн.wav

rhymes: -un

клюв

roman: klǎ́vka

sense: 喙

клю́ня

roman: kljúnja

sense: 啄

клю́нец

roman: kljúnec

sense: 圓錐形喙

клин

roman: klin

sense: 楔

клип

roman: klip

sense: 棱柱

клю́са

roman: kljúsa

sense: 陷阱，圈套

ключ

roman: ključ

sense: 鑰匙

клю́ка

roman: kljúka

sense: 托架，鉤子


pridonositi

forms:
pridonòsiti (canonical)
придоно̀сити

ipa: /pridonǒsiti/

parts: pri do no si ti


pridonijeti

forms:
pridònēti (alternative)
pridònijēti (canonical)
придо̀није̄ти

ipa: /pridǒnijeːti/

parts: pri do ni je ti


придонијети

etymology_texts: при- + донијети

forms:
придо̀не̄ти (alternative)
придо̀није̄ти (canonical)
pridònijēti (romanization)

parts: при до ни је ти


придоносити

forms:
придоно̀сити (canonical)
pridonòsiti (romanization)

parts: при до но си ти


donijeti

forms:
dònesti (alternative)
dònēti (alternative)
dònijēti (canonical)
до̀није̄ти

ipa: /dǒnjeːti/

parts: do nije ti


donesti

forms:
dònesti (canonical)
до̀нести

ipa: /dǒnesti/

parts: do ne sti


донијети

forms:
до̀нести (alternative)
до̀не̄ти (alternative)
до̀није̄ти (canonical)
dònijēti (romanization)

parts: до није ти


donositi

forms:
donòsiti (canonical)
доно̀сити

ipa: /donǒsiti/

parts: do no si ti


доносити

forms:
доно̀сити (canonical)
donòsiti (romanization)

parts: до но си ти


донети

forms:
до̀нести (alternative)
до̀није̄ти (alternative)
до̀не̄ти (canonical)
dònēti (romanization)

ipa: /dǒneːti/

parts: до не ти


doneti

forms:
dònesti (alternative)
dònijēti (alternative)
dònēti (canonical)
до̀не̄ти

parts: do ne ti


financijski

forms:
finànsījskī (alternative)
finàncījskī (canonical)
фина̀нцӣјскӣ

ipa: /finǎntsiːjskiː/

ipa: /finǎntsiːjski/

parts: fi nan cij ski


financijski

forms:
finànsījskī (alternative)
finàncījski (canonical)
фина̀нцӣјски


finansijski

forms:
finàncījskī (alternative)
finànsījskī (canonical)
фина̀нсӣјскӣ

ipa: /finǎnsiːjskiː/

ipa: /finǎnsiːjski/

parts: fi nan sij ski


finansijski

forms:
finàncījskī (alternative)
finànsījski (canonical)
фина̀нсӣјски


финансијски

forms:
finàncījskī (alternative)
фина̀нсӣјскӣ (canonical)
finànsījskī (romanization)

parts: фи нан сиј ски


финансијски

forms:
finàncījskī (alternative)
фина̀нсӣјски (canonical)
finànsījski (romanization)

parts: фи нан сиј ски


politički

forms:
polìtičkī (canonical)
полѝтичкӣ

ipa: /polǐtit͡ʃkiː/

parts: po li ti čki


izmak

forms:
ìzmak (canonical)
ѝзмак

ipa: /ǐzmak/

parts: iz mak


nestabilnost

forms:
nestabílnōst (canonical)
нестаби́лно̄ст

ipa: /nestabǐːlnoːst/

parts: ne sta bil nost


нестабилност

etymology_texts: 源自 не- (ne-) + стаби́лност (stabílnost)。

forms:
нестаби́лност (canonical)
nestabílnost (romanization)


нестабилност

forms: nestabilnost (romanization)

ipa: [nɛˈstabiɫnɔst]


нестабилност

etymology_texts: 源自 не- + стаби́лно̄ст。

forms:
нестаби́лно̄ст (canonical)
nestabílnōst (romanization)

parts: не ста бил ност


стабилност

forms:
стаби́лност (canonical)
stabílnost (romanization)

устойчивост

roman: ustojčivost

sense: 穩定性


стабилност

forms: stabilnost (romanization)

ipa: [ˈstabiɫnɔst]


стабилност

forms:
стаби́лно̄ст (canonical)
stabílnōst (romanization)

ipa: /stabǐːlnoːst/

parts: ста бил ност


stabilnost

forms:
stabílnōst (canonical)
стаби́лно̄ст

parts: sta bil nost


postojanje

forms:
póstojānje (canonical)
по́стоја̄ње

ipa: /pǒːstojaːɲe/

parts: po sto ja nje


постојање

forms:
по́стоја̄ње (canonical)
póstojānje (romanization)

parts: по сто ја ње


развијати

glosses: 展開，伸展（船帆、旗幟等）

forms:
разви́јати (canonical)
razvíjati (romanization)

ipa: /razʋǐːjati/

parts: раз ви ја ти


развити

glosses: 展開，伸展（船帆、旗幟等）

forms:
ра̀звити (canonical)
ràzviti (romanization)

ipa: /rǎzʋiti/

parts: раз ви ти


pobjeđivati

forms:
pobeđívati (alternative)
pobjeđívati (canonical)
побјеђи́вати

ipa: /pobjed͡ʑǐːʋati/

parts: po bje đi va ti


pobeđivati

forms:
pobjeđívati (alternative)
pobeđívati (canonical)
побеђи́вати

ipa: /pobed͡ʑǐːʋati/

parts: po be đi va ti


побеђивати

forms:
побјеђи́вати (alternative)
побеђи́вати (canonical)
pobeđívati (romanization)

parts: по бе ђи ва ти


pobediti

forms:
pobijéditi (alternative)
pobéditi (canonical)
побе́дити

ipa: /poběːditi/

parts: po be di ti


победити

forms:
побије́дити (alternative)
побе́дити (canonical)
pobéditi (romanization)

parts: по бе ди ти


pobijediti

forms:
pobéditi (alternative)
pobijéditi (canonical)
побије́дити

ipa: /pobjěːditi/

parts: po bije di ti


побиједити

forms:
побе́дити (alternative)
побије́дити (canonical)
pobijéditi (romanization)

parts: по бије ди ти


pobjednik

forms:
pòbednīk (alternative)
pòbjednīk (canonical)
по̀бједнӣк

ipa: /pǒbjedniːk/

parts: po bjed nik


побједник

forms:
по̀беднӣк (alternative)
по̀бједнӣк (canonical)
pòbjednīk (romanization)

parts: по бјед ник


pobednik

forms:
pòbjednīk (alternative)
pòbednīk (canonical)
по̀беднӣк

ipa: /pǒbedniːk/

parts: po bed nik


izbor

etymology_texts: 同源詞包括斯洛文尼亞語 izbira。

text: Izbor je vaš.

translation: 選擇權在你手上。

forms:
ìzbor (canonical)
ѝзбор

ipa: /ǐzbor/

parts: iz bor


опасан

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *o(b)pasьnъ。

forms:
о̏па̄сан (canonical)
ȍpāsan (romanization)
о̏па̄снӣ
опаснији (comparative)

ipa: /ôpaːsan/

parts: о па сан


ustavan

forms:
ȕstāvan (canonical)
у̏ста̄ван
ȕstāvnī

ipa: /ûstaːʋan/

parts: us ta van


уставан

forms:
у̏ста̄ван (canonical)
ȕstāvan (romanization)
у̏ста̄внӣ

parts: ус та ван


zemlji

glosses: zemlja 的方位格單數

ipa: /zêmʎi/

parts: zem lji


brojan

forms:
brȏjan (canonical)
бро̑јан
brȏjnī
brojniji (comparative)

ipa: /brôːjan/

parts: bro jan


бројан

forms:
бро̑јан (canonical)
brȏjan (romanization)
бро̑јнӣ
бројнији (comparative)

parts: бро јан


исељеник

forms:
исељѐнӣк (canonical)
iseljènīk (romanization)


ulagati

glosses: ulòžiti 的非完整體

forms:
ulágati (canonical)
ула́гати

ipa: /ulǎːɡati/

parts: u la ga ti


uložiti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *uložiti。

forms:
ulòžiti (canonical)
уло̀жити

ipa: /ulǒʒiti/

parts: u lo ži ti


нарочито

etymology_texts: 源自 нарочи́тый (naročítyj) + -о (-o)。

forms:
нарочи́то (canonical)
naročíto (romanization)

ipa: [nərɐˈt͡ɕitə]


нарочито

etymology_texts: 源自 нарочи́тый (naročítyj) + -о (-o)。

glosses: нарочи́тый (naročítyj) 的短中性單數


нарочито

forms:
на́рочито (canonical)
náročito (romanization)

ipa: /nǎːrot͡ʃito/

parts: на ро чи то


povećalo

forms:
povèćalo (canonical)
повѐћало

ipa: /poʋět͡ɕalo/

parts: po ve ća lo


тржиште

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tъržišče。

forms:
тр̏жӣште (canonical)
tȑžīšte (romanization)

ipa: /tr̂ʒiːʃte/

parts: тр жи ште


proizvod

forms:
proìzvod (canonical)
проѝзвод

ipa: /proǐzʋod/

parts: pro iz vod


proizvoditi

etymology_texts: pro- + izvoditi。同源詞包括俄語 производи́ть (proizvodítʹ)。

forms:
proizvòditi (canonical)
произво̀дити

ipa: /proizʋǒditi/

parts: pro iz vo di ti


производити

etymology_texts: про- + изводити

forms:
произво̀дити (canonical)
proizvòditi (romanization)

parts: про из во ди ти


title: 咸水湖

redirect: 鹹水湖


title: 挟制

redirect: 挾制


title: 要胁

redirect: 要脅


ᡧᠠᡵᠠᡴᠠ

glosses: ᡧᠠᡵᠠᠮᠪᡳ (šarambi，“鬚髮發白”)的一般過去時

forms: šaraka (romanization)

ipa: [ˌʂɑrəʁə]


ᠠᠪᡴᠠᡳ ᡥᡝᠰᡝᡳ ᡬᠠᠣᠮᡳᠩ

glosses: 奉天誥命（見於奉天誥命盒，現藏於山東省曲阜市孔子博物館）

forms: abkai hesei g'aoming (romanization)


ᡬᠠᠣᠮᡳᠩ

etymology_texts: 借自官話 誥命／诰命 (Gàomíng)。

forms: g'aoming (romanization)


ᡩᠠᠰᠠᠨ ᡳ ᡴᡳᠴᡝᡵᡝ ᡩᡳᠶᠠᠨ

glosses: 勤政殿（位於北京市海淀區香山公園）

forms: dasan i kicere diyan (romanization)


autumn romance

forms: autumn romances (plural)

audio: en-au-autumn romance.ogg


모레

etymology_texts: 最早以中古朝鮮語 모뢰（耶魯拼音：mwolwoy）見於1517年以前的《飜譯朴通事 / 번역박통사》。。

forms: more (romanization)

ipa: [ˈmo̞(ː)ɾe̞]

hangeul: 모(ː)레

roman: more

roman: mole

roman: mōley


ᠴᠣᠣᡥᡳᠶᠠᠨ

etymology_texts: 官話 朝鮮／朝鲜 (Cháoxiǎn)

text:
ᠪᡳ
ᠴᠣᠣᡥᡳᠶᠠᠨ
ᠸᠠᠩ
ᡤᡳᠩ
ᠴᡳ
ᠵᡳᡥᡝ᠉

translation: 我是從朝鮮王京來的。

roman: bi coohiyan wang ging ci jihe.

text:
ᠰᡳ
ᠴᠣᠣᡥᡳᠶᠠᠨ
ᡳ
ᠨᡳᠶᠠᠯᠮᠠ
ᡴᠠᡳ
ᡤᡝᠯᡳ
ᠠᡳ
ᡧᠣᠯᠣ
ᡩᡝ
ᠨᡳᡴᠠᠨ
ᡳ
ᡤᡳᠰᡠᠨ
ᠪᡝ
ᠮᡠᠵᠠᡴᡡ
ᠰᠠᡳᠨ
ᡳ
ᡨᠠᠴᡳᡥᠠ᠉

translation: 你是朝鮮人，又有什麼空閒把漢語學的相當好呢？

roman: si coohiyan i niyalma kai geli ai šolo de nikan i gisun be mujakū sain i taciha.

forms: coohiyan (romanization)

ᠰᠣᠯᡥᠣ

roman: solho

ᠴᠣᠣᠰᡳᠶᠠᠨ

roman: coosiyan


ᠴᠣᠣᡥᡳᠶᠠᠨ ᡤᡠᡵᡠᠨ

etymology_texts: 官話 朝鮮／朝鲜 (Cháoxiǎn)

forms: coohiyan gurun (romanization)


ᡰᡳ ᠪᡝᠨ

etymology_texts: 官話 日本 (Rìběn)

forms: ži ben (romanization)


zuständiger

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化/混合變化主格陽性單數

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化屬格/與格陰性單數

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化屬格複數


zuständigem

glosses: zuständig 的強變化與格陽性/中性單數


zuständigen

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化屬格陽性/中性單數

glosses:
zuständig 的屈折：
弱變化/混合變化屬格/與格任意性別單數

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化/弱變化/混合變化賓格陽性單數

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化與格複數

glosses:
zuständig 的屈折：
弱變化/混合變化所有格位複數


zuständige

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化/混合變化主格/賓格陰性單數

glosses:
zuständig 的屈折：
強變化主格/賓格複數

glosses:
zuständig 的屈折：
弱變化主格任意性別單數

glosses:
zuständig 的屈折：
弱變化賓格陰性/中性單數


zuständiges

glosses: zuständig 的強變化/混合變化主格/賓格中性單數


песма

glosses: песна (pesna)的非標準形式。

forms:
pesma (romanization)
песми (plural)
пје̏сма (alternative)

ipa: [ˈpɛsma]

parts: пес ма


песма

etymology_texts: 源自早期的 *pěsma，發生 p-n → p-m 的同化，源自原始斯拉夫語 *pěsnь。原本的詞幹保留在古舊詞形 pjȅsan 及 пје̏снӣк/пе̏снӣк 等年代較久的派生詞中。

forms:
пе̏сма (canonical)
pȅsma (romanization)

ipa: /pêsma/


пјесник

forms:
пе̏снӣк (alternative)
пје̏снӣк (canonical)
pjȅsnīk (romanization)

ipa: /pjêsniːk/

parts: пјес ник


песник

forms:
пје̏снӣк (alternative)
пе̏снӣк (canonical)
pȅsnīk (romanization)

ipa: /pêsniːk/

parts: пес ник


vijenac

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *věnьcь。

forms:
vénac (alternative)
vijénac (canonical)
вије́нац

ipa: /ʋijěːnat͡s/

parts: vije nac


venac

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *věnьcь，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *waiˀníkas，繼承自原始印歐語 *woyh₁níkos。

forms:
vijénac (alternative)
vénac (canonical)
ве́нац

ipa: /ʋěːnat͡s/

parts: ve nac


венац

forms:
вије́нац (alternative)
ве́нац (canonical)
vénac (romanization)

parts: ве нац


кћерка

forms:
ће́рка (alternative)
кће́рка (canonical)
kćérka (romanization)

ipa: /kt͡ɕěːrka/

parts: кћер ка


ћерка

glosses: кће́рка的另一種寫法

forms:
ће́рка (canonical)
ćérka (romanization)

ipa: /t͡ɕěːrka/

parts: ћер ка


ćerka

glosses: kćérka的另一種寫法

forms:
ćérka (canonical)
ће́рка

parts: ćer ka


кћи

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *dъ̏ťi，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *duktḗ，繼承自原始印歐語 *dʰugh₂tḗr。

text: она је моја кћи

translation: 她是我的女兒

forms:
кће̑р (alternative)
кће́рка (colloquial alternative)
ће́рка (alternative)
ће̑р (alternative)
ћи̑ (alternative)
hći (alternative)
hćer (alternative)
кћи̑ (canonical)
kćȋ (romanization)

ipa: /kt͡ɕîː/


ћер

etymology_texts: кће̑р 的詞首音脫落形式。

forms:
ће̑р (canonical)
ćȇr (romanization)

ipa: /t͡ɕêːr/


ćer

etymology_texts: kćȇr 的詞首音脫落形式。

forms:
ćȇr (canonical)
ће̑р


кћер

etymology_texts: 源自 кћи̑，類比斜格詞幹 + -ер。

forms:
кће̑р (canonical)
kćȇr (romanization)

ipa: /kt͡ɕêːr/


živi

glosses: živý 的陽性複數名詞性表語

ipa: [ˈʒɪvɪ]


živi

glosses:
živ 的屈折：
陽性主格/呼格複數

glosses:
živ 的屈折：
定指陽性主格/呼格單數

glosses:
živ 的屈折：
定指非動物陽性賓格單數


živi

glosses: živa 的與格/方位格單數

forms: живи


живи

glosses: жить (žitʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
живи́ (canonical)
živí (romanization)

ipa: [ʐɨˈvʲi]


живи

glosses: живи́ть (živítʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體


живи

glosses:
жив 的屈折：
陽性主格/呼格複數

glosses:
жив 的屈折：
定指陽性主格/呼格單數

glosses:
жив 的屈折：
定指非動物陽性賓格單數


живи

glosses: жива 的與格/方位格單數

forms: živi (romanization)


живи

glosses: жи́ти (žýty) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
живи́ (canonical)
žyvý (romanization)

ipa: [ʒeˈʋɪ]


bojiti

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 بویا (boya)。

forms:
bòjati (alternative)
bòjiti (canonical)
бо̀јити

ipa: /bǒjiti/

parts: bo ji ti


бојити

forms:
бо̀јати (alternative)
бо̀јити (canonical)
bòjiti (romanization)

parts: бо ји ти


обојити

forms:
обо̀јити (canonical)
obòjiti (romanization)

ipa: /obǒjiti/

parts: о бо ји ти


obojiti

forms:
obòjiti (canonical)
обо̀јити

parts: o bo ji ti


bojati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bojati，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *bajā́ˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰoyh₂-eh₂-ti，源自 *bʰeyh₂-。

text: bojim se

translation: 我害怕

text: bojim ga se

translation: 我害怕他

text: ne boj se

translation: 別害怕

text: nemaš se čega bojati

translation: 沒什麼好害怕的

text: ona se boji vlastitog oca

translation: 她害怕自己的父親

text: nemoj se bojati

text: ne trebaš se bojati

text: on se boji i vlastite s(j)ene

translation: 他甚至害怕自己的影子

forms:
bòjati (canonical)
бо̀јати
bòjiti (alternative)

ipa: /bǒjati/

parts: bo ja ti


bojati

forms:
bòjati (canonical)
бо̀јати


бојати

text: бојим се

text: бојим га се

text: не бој се

text: немаш се чега бојати

text: оне се боји властитог оца

text: немој се бојати

text: не требаш се бојати

translation: 沒必要害怕

text: он се боји и властите с(ј)ене

forms:
бо̀јати (canonical)
bòjati (romanization)
бо̀јити (alternative)

parts: бо ја ти


бојати

forms:
бо̀јати (canonical)
bòjati (romanization)


tražilo

forms:
tràžilo (canonical)
тра̀жило

ipa: /trǎʒilo/

parts: tra ži lo


близанац

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *bliznьcь。

forms:
близа́нац (canonical)
blizánac (romanization)

ipa: /blizǎːnat͡s/

parts: бли за нац


митологија

forms:
mitologija (romanization)
митолошки (relational adjective)

ipa: [mitɔˈɫɔɡi(j)a]


митологија

forms:
митоло̀гија (canonical)
mitològija (romanization)

ipa: /mitolǒɡija/

parts: ми то ло ги ја


митолошки

forms: mitološki (romanization)

ipa: [miˈtɔɫɔʃki]

ipa: [mitɔˈɫɔʃki]


митолошки

forms:
мито̀лошкӣ (canonical)
mitòloškī (romanization)

ipa: /mitǒloʃkiː/

ipa: /mitǒloʃki/

parts: ми то лош ки


митолошки

forms:
мито̀лошки (canonical)
mitòloški (romanization)

parts: ми то лош ки


mitološki

forms:
mitòloškī (canonical)
мито̀лошкӣ

parts: mi to loš ki


mitološki

forms:
mitòloški (canonical)
мито̀лошки


mitološki

forms: mitolọ̑ški (canonical)

ipa: /mitɔlóːʃki/


socijalistički

ipa: /sotsijalǐstitʃkiː/

ipa: /sotsijalǐstitʃki/

parts: so ci ja lis tič ki


социјалистички

forms:
socijalistički (romanization)
посоцијалистички (comparative)
најсоцијалистички (superlative)

ipa: [sɔt͡si(j)aˈlistit͡ʃki]


социјалистички

forms:
социјалѝстичкӣ (canonical)
socijalìstičkī (romanization)

parts: со ци ја лис тич ки


социјалистички

forms:
социјалѝстички (canonical)
socijalìstički (romanization)

parts: со ци ја лис тич ки


早齋

text: 勸人做好事，較贏食早齋。

translation:
勸人做好事，勝於早上吃素。
（喻行善比獨善其身更為重要。）

roman: Khǹg lâng chò hó-tāi, khah iâⁿ chia̍h chá-chai.

text: 劝人做好事，较赢食早斋。

translation:
勸人做好事，勝於早上吃素。
（喻行善比獨善其身更為重要。）

forms: 早斋 (Simplified-Chinese)

zh_pron: chá-chai

zh_pron: tsá-tsai

zh_pron: zafzay

ipa: /t͡sa⁵³⁻⁴⁴ t͡sai̯⁴⁴/

ipa: /t͡sa⁵⁵⁴⁻²⁴ t͡sai̯³³/

ipa: /t͡sa⁵³⁻⁴⁴ t͡sai̯⁴⁴/

ipa: /t͡sa⁵³⁻⁴⁴ t͡sai̯⁴⁴/

ipa: /t͡sa⁴¹⁻⁴⁴ t͡sai̯⁴⁴/


анархичен

forms:
anarhičen (romanization)
поанархичен (comparative)
најанархичен (superlative)

ipa: [aˈnarxit͡ʃɛn]


anarhičan

forms:
anàrhičan (canonical)
ана̀рхичан
anàrhičnī
anarhičniji (comparative)

ipa: /anǎrxit͡ʃan/

parts: a nar hi čan


анархичан

etymology_texts: 源自 ана̀рхија。

forms:
ана̀рхичан (canonical)
anàrhičan (romanization)
ана̀рхичнӣ
анархичнији (comparative)

parts: а нар хи чан


plašiti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *polšiti。

forms:
plȁšiti (canonical)
пла̏шити

ipa: /plâʃiti/

parts: pla ši ti


плашити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *polšiti。

forms:
пла̏шити (canonical)
plȁšiti (romanization)

parts: пла ши ти


besiti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *besiti。

forms: бесити

ipa: /besiti/

parts: be si ti


совјетски

forms:
со̀вјетскӣ (canonical)
sòvjetskī (romanization)

ipa: /sǒʋjetskiː/

parts: сов јет ски


počelo

forms:
počélo (canonical)
поче́ло

ipa: /pot͡ʃěːlo/

parts: po če lo


podržavati

forms:
podržávati (canonical)
подржа́вати

ipa: /podrʒǎːʋati/

parts: po dr ža va ti


подржавати

forms:
подржа́вати (canonical)
podržávati (romanization)

parts: по др жа ва ти


подржати

etymology_texts: по- + држати

forms:
подр̀жати (canonical)
podr̀žati (romanization)

ipa: /podřʒati/

parts: по др жа ти


podržati

forms:
podr̀žati (canonical)
подр̀жати

parts: po dr ža ti


fašistički

forms:
fašìstičkī (canonical)
фашѝстичкӣ

ipa: /faʃǐstitʃkiː/

ipa: /faʃǐstitʃki/

parts: fa šis tič ki


fašistički

forms:
fašìstički (canonical)
фашѝстички


stranka

forms:
strȁnka (canonical)
стра̏нка

ipa: /strânka/

ipa: [strâŋka]

rhymes: -ŋka

parts: stran ka


neuspeh

forms:
nȅuspjeh (alternative)
nȅuspeh (canonical)
не̏успех

ipa: /nêuspex/

parts: ne us peh


neuspjeh

forms:
nȅuspeh (alternative)
nȅuspjeh (canonical)
не̏успјех

ipa: /nêuspjex/

parts: ne us pjeh


неуспјех

forms:
не̏успех (alternative)
не̏успјех (canonical)
nȅuspjeh (romanization)

parts: не ус пјех


тренутак

forms:
трену́так (canonical)
trenútak (romanization)

ipa: /trenǔːtak/

моменат

sense: 時刻

parts: тре ну так


imenovati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *jьmenovati。

forms:
ȉmenovati (canonical)
и̏меновати

ipa: /îmenoʋati/

parts: i me no va ti


imenovati

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *jьmenovati。

forms: imenováti (canonical)

ipa: /imɛnɔʋàːti/


именовати

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *jьmenovati。

forms:
и̏меновати (canonical)
ȉmenovati (romanization)

parts: и ме но ва ти


premijera

forms:
premijéra (canonical)
премије́ра

ipa: /premijěːra/

parts: pre mi je ra


премијера

forms:
премије́ра (canonical)
premijéra (romanization)

parts: пре ми је ра


премијер

forms:
премѝје̄р (canonical)
premìjēr (romanization)

ipa: /premǐjeːr/

parts: пре ми јер


title: 账目

redirect: 賬目


title: 帐目

redirect: 帳目


gairaigo

glosses: 日語中的外來語（借自漢語族以外）

forms: gairaigo (plural)


gairaigo

pos: romanization

pos_title: 羅馬化

glosses: がいらいご 的罗马字转写


title: 账簿

redirect: 賬簿


よなよな

text: 夜な夜な幽霊が出る。

translation: 每天晚上闹鬼。

roman: Yona yona yūrei ga deru.

ruby: 夜 よ

ruby: 幽霊 ゆうれい

ruby: 出 で

forms:
夜な夜な (alternative kanji)
yona-yona (romanization)

other: よなよな

roman: [yònáyóná]

roman: [yóꜜnàyònà]

ipa: [jo̞na̠jo̞na̠]

朝な朝な

roman: asana-asana

ruby: 朝 あさ


夜毎

forms:
夜每 (alternative kanji)
夜毎 (canonical)
yogoto (romanization)

other: よごと

roman: [yóꜜgòtò]

roman: [yògótó]

ipa: [jo̞ɡo̞to̞]

毎夜

roman: maiyo

ruby: 毎 まい

毎晩

roman: maiban

ruby: 毎晩 まいばん

よなよな

roman: yonayona


naredni

forms:
nárednī (canonical)
на́реднӣ

ipa: /nǎːredniː/

parts: na red ni


неколико

etymology_texts: 源自 не- + колѝко。

glosses: (+ 屬格) 一些，幾個

text: неколико пута

translation: 幾次

text: неколико градова

translation: 一些城市

text: неколико година

translation: 好幾年

text: Нисам га видео/видио неколико дана.

translation: 我已經好幾天沒見到他了。

forms:
не̏колико (canonical)
nȅkoliko (romanization)

ipa: /nêkoliko/

parts: не ко ли ко


title: 鸦巢生凤

redirect: 鴉巢生鳳


title: 双核

redirect: 雙核


колико

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

text: колико имаш година?

translation: 你年齡多大了？

text: колико имаш јабука?

translation: 你有多少個蘋果？

text: колико је сати?

translation: 現在幾點？

text: колико пута?

translation: 多少次？

text: колико дуго?

translation: 多久？

text: купи онолико играчака колико је дјеце.

translation: 有多少个孩子就买多少玩具。

text: она је скоро интелигентна колико и ја.

translation: 她和我差不多一樣聰明。

glosses: (ма̏ + ~, ~ + год) 不管多少

text: колико год му даш, никад му није доста.

translation: 不管你給他多少，他都不會滿足。

forms:
колѝко (canonical)
kolìko (romanization)

ipa: /kolǐko/

parts: ко ли ко


עשרת הדיברות

etymology_texts: 字面意思是「十句話，十句言論」。

forms:
עֲשֶׂרֶת הַדְּבָרִים (alternative)
עשרת הדיברות \ עֲשֶׂרֶת הַדִּבְּרוֹת (canonical)
'aséret hadib'rót (romanization)


title: 十诫

redirect: 十誡


title: 数一数二

redirect: 數一數二


koliko

pos: num

pos_title: 數詞

glosses: kilka的中古波蘭語寫法。


koliko

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

text: Koliko imaš vremena?

translation: 你有多少時間？

text: Koliko je sati?

text: Koliko puta?

text: Koliko dugo?

text: Kupite onoliko igračaka koliko je djece.

translation: 有多少个孩子就买多少玩具。

text: On je skoro onoliko visok koliko i ja.

translation: 他幾乎和我一樣高。

text: Koliko god mu daš, nikad nije dosta!

translation: 无论你给他多少，都永远不够！

text: Koliko ja znam, to više nije prihvaćeno kao činjenica.

translation: 据我所知，这已不再被接受为事实！

forms:
kolìko (canonical)
колѝко

parts: ko li ko


koliko

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

text: koliko je ura?

translation: 現在幾點了？

forms: kọ̄liko (canonical)

ipa: /kòːlikɔ/

ipa: /kóːlikɔ/


ovoliko

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ovoliko。

text: Koncert je nevjerojatan! Nikad nisam vidio ovoliko ljudi na jednom mjestu!

translation: 这场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过这么多人聚集在一个地方！

forms:
ovolìkō (canonical)
оволѝко̄

ipa: /oʋolǐkoː/

parts: o vo li ko


оволико

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *ovoliko。

forms:
оволѝко̄ (canonical)
ovolìkō (romanization)

parts: о во ли ко


title: 毛手毛脚

redirect: 毛手毛腳


onoliko

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *onoliko。

text: Koncert je bio nevjerojatan! Nikad nisam vidio onoliko ljudi na jednom mjestu!

translation: 那场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过那么多人聚集在一个地方！

translation: 有多少个孩子就买多少玩具。

text: On je skoro onoliko visok koliko i ja.

forms:
onolìkō (canonical)
онолѝко̄

ipa: /onolǐkoː/

parts: o no li ko


онолико

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *onoliko。

forms:
онолѝко̄ (canonical)
onolìkō (romanization)

parts: о но ли ко


zabraniti

forms:
zabrániti (canonical)
забра́нити

ipa: /zabrǎːniti/

parts: za bra ni ti


забранити

etymology_texts: за- + бранити

forms:
забра́нити (canonical)
zabrániti (romanization)

parts: за бра ни ти


забрањивати

forms:
забрањи́вати (canonical)
zabranjívati (romanization)

ipa: /zabraɲǐːʋati/

parts: за бра њи ва ти


zabranjivati

forms:
zabranjívati (canonical)
забрањи́вати

parts: za bra nji va ti


braniti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *borniti，與bòriti se (“戰鬥，鬥爭”) 有關。

forms:
brániti (canonical)
бра́нити

ipa: /brǎːniti/

parts: bra ni ti


braniti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *borniti。

forms:
branīti (canonical)
brániti (canonical)

ipa: /branìːti/

ipa: /braníːti/

ipa: /bràːniti/

zastọ̄pati

sense: 為……辯護


бранити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *borniti，與 бо̀рити се (“戰鬥，鬥爭”) 有關。

forms:
бра́нити (canonical)
brániti (romanization)

parts: бра ни ти


одбранити

etymology_texts: од- + бранити

forms:
обра́нити (alternative)
одбра́нити (canonical)
odbrániti (romanization)

ipa: /odbrǎːniti/

parts: од бра ни ти


odbraniti

forms:
obrániti (alternative)
odbrániti (canonical)
одбра́нити

parts: od bra ni ti


napasti

forms:
nàpasti (canonical)
на̀пасти

ipa: /nǎpasti/

parts: na pa sti


napadati

forms:
nàpadati (canonical)
на̀падати

ipa: /nǎpadati/

parts: na pa da ti


obraniti

forms:
odbrániti (alternative)
obrániti (canonical)
обра́нити

ipa: /obrǎːniti/

nàpasti

sense: 防禦，抵禦

parts: o bra ni ti


obraniti

forms: obranīti (canonical)

ipa: /ɔbranìːti/

ipa: /ɔbraníːti/


обранити

etymology_texts: о- + бранити

forms:
одбра́нити (alternative)
обра́нити (canonical)
obrániti (romanization)

parts: о бра ни ти


odbrana

pos_title: 名詞

forms:
ȍbrana (alternative)
ȍdbrana (canonical)
о̏дбрана

ipa: /ôdbrana/

parts: od bra na


борити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *boriti。

forms:
бо̀рити (canonical)
bòriti (romanization)

ipa: /bǒriti/

parts: бо ри ти


ограничити

etymology_texts: о- + граничити

forms:
огра̀ничити (canonical)
ogràničiti (romanization)

ipa: /oɡrǎnit͡ʃiti/

parts: о гра ни чи ти


totalitar

forms:
totalitară (feminine singular)
totalitari (masculine plural)
totalitare


privući

forms:
prìvūći (canonical)
прѝвӯћи

ipa: /prǐʋuːt͡ɕi/

parts: pri vu ći


privlačiti

forms:
privláčiti (canonical)
привла́чити

ipa: /priʋlǎːt͡ʃiti/

parts: pri vla či ti


привлачити

forms:
привла́чити (canonical)
privláčiti (romanization)

parts: при вла чи ти


pažnja

forms:
pàžnja (canonical)
па̀жња

ipa: /pǎʒɲa/

parts: paž nja


пажња

forms:
па̀жња (canonical)
pàžnja (romanization)

parts: паж ња


пазити

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *paziti。同源詞包括保加利亞語 пазя (pazja，“保護”)、斯洛文尼亞語 paziti (“保護”)、烏克蘭語 пазити (pazyty，“照顧”)。斯拉夫語族以外的同源詞包括古諾爾斯語 spakr (“智慧”)、speki (“智慧”)、spekja (“撫慰”)。對照拉丁語 speciō (“看”)。

glosses: 留意，觀察 (+ на)

forms:
па̏зити (canonical)
pȁziti (romanization)

ipa: /pâziti/

parts: па зи ти


paziti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *paziti (“注意，留心”)。同源詞包括保加利亞語 пазя (pazja，“保護”)、斯洛文尼亞語 paziti (“保護”)、烏克蘭語 пазити (pazyty，“照顧”)。斯拉夫語族以外的同源詞包括古諾爾斯語 spakr (“智慧”)、speki (“智慧”)、spekja (“撫慰”)。對照拉丁語 speciō (“看”)。

glosses: 留意，觀察 (+ na)

forms:
pȁziti (canonical)
па̏зити

parts: pa zi ti


inspiracija

forms:
inspirácija (canonical)
инспира́ција

ipa: /inspirǎːt͡sija/

parts: in spi ra ci ja


инспирација

forms:
инспира́ција (canonical)
inspirácija (romanization)
инспира́ции (plural)
инспирати́вен (relational adjective)

ipa: [inspiˈrat͡si(j)a]

вдахнове́ние

roman: vdahnovénie

parts: ин спи ра ци ја


инспирација

forms:
инспира́ција (canonical)
inspirácija (romanization)

parts: ин спи ра ци ја


izolacija

forms:
izolácija (canonical)
изола́ција

ipa: /izolǎːt͡sija/

rhymes: -ija

parts: i zo la ci ja


udružiti

forms:
udrúžiti (canonical)
удру́жити

ipa: /udrǔːʒiti/

parts: u dru ži ti


udruživati

forms:
udružívati (canonical)
удружи́вати

ipa: /udruʒǐːʋati/

parts: u dru ži va ti


удружити

forms:
удру́жити (canonical)
udrúžiti (romanization)

parts: у дру жи ти


title: 启发

redirect: 啟發


snažno

forms:
snȃžno (canonical)
сна̑жно

ipa: /snâːʒno/

parts: snaž no


anektirati

forms:
anektírati (canonical)
анекти́рати

ipa: /anektǐːrati/

parts: a nek ti ra ti


анектирати

etymology_texts: 源自 анѐксија。

forms:
анекти́рати (canonical)
anektírati (romanization)

parts: а нек ти ра ти


анексија

forms: aneksija (romanization)

ipa: [aˈnɛksi(j)a]


анексија

forms:
анѐксија (canonical)
anèksija (romanization)

ipa: /aněksija/

parts: а нек си ја


protektorat

forms:
protektoratet
protektorater (indefinite plural)


protektorat

forms:
protektoratet (definite singular)
protektorat (indefinite plural)
protektorater (indefinite plural)
protektorata (definite plural)
protektoratene (definite plural)


protektorat

forms:
protektoratet (definite singular)
protektorat (indefinite plural)
protektorata (definite plural)


protektorat

etymology_texts: 借自法語 protectorat，源自拉丁語 prōtēctor。字面分析等同於protektor + -at。

audio: LL-Q809 (pol)-Poemat-protektorat.wav

rhymes: -ɔrat

parts: pro tek to rat


protektorat

forms:
protektòrāt (canonical)
протекто̀ра̄т

ipa: /protektǒraːt/


ᠰᡠᠨᡝᠮᠪᡳ

text:
ᡨᡠᡤᡳ ᡳ
ᠰᡠᡴᡩᡠᠨ
ᠠᡤᠠ
ᠣᠮᡝ
ᠸᡝᠨᡝᡵᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠰᡠᠨᡝᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雲氣變成雨水融化，稱爲醸雨。

roman: tugi-i sukdun aga ome wenere be, sunembi sembi.

forms: sunembi (romanization)


uspeh

etymology_texts: 19世紀借自捷克語 úspěch。

forms:
ùspjeh (alternative)
ùspeh (canonical)
у̀спех

ipa: /ǔspex/

parts: us peh


uspevati

glosses: ùspeti 的非完整體

forms:
uspijévati (alternative)
uspévati (canonical)
успе́вати

ipa: /uspěːʋati/

parts: us pe va ti


успевати

glosses: у̀спети 的非完整體

forms:
успије́вати (alternative)
успе́вати (canonical)
uspévati (romanization)

parts: ус пе ва ти


uspijevati

glosses: ùspjeti 的非完整體

forms:
uspévati (alternative)
uspijévati (canonical)
успије́вати

ipa: /uspjěːʋati/

parts: us pije va ti


ᠠᡵᠠᡧᠠᠨ ᠠᡤᠠ

text:
ᡝᡵᡳᠨ
ᡩᡝ
ᠠᠴᠠᠪᡠᠮᡝ
ᠠᡤᠠᡥᠠ
ᠠᡤᠠ
ᠪᡝ᠈
ᠠᡵᠠᡧᠠᠨ
ᠠᡤᠠ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 合適的時候下的雨，稱爲甘雨。

roman: erin de acabume agaha aga be, arašan aga sembi.

forms: arašan aga (romanization)


uspjeti

forms:
ùspeti (alternative)
ùspjeti (canonical)
у̀спјети

ipa: /ǔspjeti/

parts: us pje ti


успјети

forms:
у̀спети (alternative)
у̀спјети (canonical)
ùspjeti (romanization)

parts: ус пје ти


uspeti

forms:
ùspjeti (alternative)
ùspeti (canonical)
у̀спети

ipa: /ǔspeti/

parts: us pe ti


uspeti

forms:
ùspēti (canonical)
у̀спе̄ти

ipa: /ǔspeːti/

parts: u spe ti


uspeti

forms: uspẹ́ti (canonical)

ipa: /uspèːti/

parts: u spé ti


успети

forms:
у̀спјети (alternative)
у̀спети (canonical)
ùspeti (romanization)

parts: ус пе ти


успети

etymology_texts: уз- + пењати。

forms:
у̀спе̄ти (canonical)
ùspēti (romanization)

parts: у спе ти


ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ

text:
ᠠᡤᠠ
ᡝᠮᡴᡝ
ᡝᠮᡴᡝᠨ ᡳ
ᡨᡠᡥᡝᠨᠵᡳᡵᡝᠩᡤᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨一點一點下的，稱爲雨點。

roman: aga emke emken-i tuhenjirengge be, sabdan sembi.

forms: sabdan (romanization)


uspinjati

glosses: ùspēti 的非完整體

forms:
ùspinjati (canonical)
у̀спињати

ipa: /ǔspiɲati/

parts: u spi nja ti


penjati

forms:
pȇti (alternative)
pènjati (canonical)
пѐњати

ipa: /pěɲati/

parts: pe nja ti


пењати

forms:
пе̑ти (alternative)
пѐњати (canonical)
pènjati (romanization)

parts: пе ња ти


ᠰᠠᠪᡩᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠠᡤᠠ
ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ
ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ ᡳ
ᡨᡠᡥᡝᠨᠵᡳᡵᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠰᠠᠪᡩᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨水點點滴滴下來，稱爲下雨點。

roman: aga sabdan sabdan-i tuhenjire be, sabdambi sembi.

forms: sabdambi (romanization)


攀升

zh_pron: pānshēng

zh_pron: ㄆㄢ ㄕㄥ

zh_pron: paan¹ sing¹

zh_pron: pan-seng

zh_pron: pang¹ sêng¹

zh_pron: pansheng

zh_pron: pān-shēng

zh_pron: паньшэн

roman: panʹšɛn

ipa: /pʰän⁵⁵ ʂɤŋ⁵⁵/

zh_pron: pāan sīng

zh_pron: pan¹ xing¹

ipa: /pʰaːn⁵⁵ sɪŋ⁵⁵/

zh_pron: pan-sing

zh_pron: pansefng

ipa: /pan⁴⁴⁻²² si̯ɪŋ⁴⁴/

ipa: /pan³³ si̯ɪŋ³³/

ipa: /pan⁴⁴⁻²² si̯ɪŋ⁴⁴/

ipa: /pan⁴⁴⁻³³ si̯ɪŋ⁴⁴/

ipa: /pan⁴⁴⁻³³ si̯ɪŋ⁴⁴/

zh_pron: phang seng

ipa: /pʰaŋ³³⁻²³ seŋ³³/


逶迆

glosses: 逶迤 (wēiyí)的另一種寫法

zh_pron: wēiyí

zh_pron: ㄨㄟ ㄧˊ

zh_pron: weiyí

zh_pron: wēi-yí

zh_pron: ueiyi

zh_pron: вэйи

roman: vɛji

ipa: /weɪ̯⁵⁵ i³⁵/

homophone: 委蛇

homophone: 威儀

homophone: 威仪

homophone: 逶迤

zh_pron: 'jwe ye

zh_pron: /*qrol lal/


ᠰᡝᠪᡝ ᠰᠠᠪᠠ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠠᡤᠠ
ᡝᠮᡴᡝ
ᠵᡠᠸᡝ
ᡨᡠᡥᡝᠨᠵᡳᡵᡝ
ᠪᡝ᠈
ᠰᡝᠪᡝ
ᠰᠠᠪᠠ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨點一滴兩滴滴下來，稱爲疎雨點點。

roman: aga emke juwe tuhenjire be, sebe saba agambi sembi.

forms: sebe saba agambi (romanization)


pretrpeti

forms:
pretŕpjeti (alternative)
pretŕpeti (canonical)
претр́пети

ipa: /pretřːpeti/

parts: pre tr pe ti


претрпети

etymology_texts: пре- + трпети

forms:
претр́пјети (alternative)
претр́пети (canonical)
pretŕpeti (romanization)

parts: пре тр пе ти


pretrpjeti

forms:
pretŕpeti (alternative)
pretŕpjeti (canonical)
претр́пјети

ipa: /pretřːpjeti/

parts: pre tr pje ti


trpjeti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tьrpěti。

forms:
tŕpeti (alternative)
tŕpjeti (canonical)
тр́пјети

ipa: /třːpjeti/

parts: tr pje ti


ᠪᡠᠰᡠ ᠪᡠᠰᡠ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᡥᡝᠨᡳ
ᡥᡝᠨᡳ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᠪᡠᠰᡠ
ᠪᡠᠰᡠ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨一點點下，稱爲細雨蒙蒙。

roman: heni heni agara be, busu busu agambi sembi.

forms: busu busu agambi (romanization)


trpeti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tьrpěti。

forms:
tŕpjeti (alternative)
tŕpeti (canonical)
тр́пети

ipa: /třːpeti/

parts: tr pe ti


trpeti

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tьrpěti。

forms: trpẹ́ti (canonical)

ipa: /tərpèːti/


трпети

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *tьrpěti。

forms:
тр́пјети (alternative)
тр́пети (canonical)
tŕpeti (romanization)

parts: тр пе ти


teške

glosses:
težak 的屈折：
陽性賓格複數

glosses:
težak 的屈折：
陰性屬格單數

glosses:
težak 的屈折：
陰性主格/賓格/呼格複數


poraz

glosses: porazit 的第二人稱單數命令式

ipa: [ˈporas]


poraz

forms:
pȍrāz (canonical)
по̏ра̄з

ipa: /pôraːz/

pȍbjeda

sense: 失敗

parts: po raz


ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠪᡠᡵᡤᡳᠨ
ᠪᡠᡵᡤᡳᠨ ᡳ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ
ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 一陣陣下雨稱爲雨陣陣下。

roman: burgin burgin-i agara be, guksen guksen agambi sembi.

forms: guksen guksen agambi (romanization)


пораз

forms:
по̏ра̄з (canonical)
pȍrāz (romanization)

parts: по раз


побједа

forms:
по̏беда (alternative)
по̏бједа (canonical)
pȍbjeda (romanization)

ipa: /pôbjeda/

parts: по бје да


ᡥᡠᡴᠰᡳᡩᠠᠮᠪᡳ

text:
ᡝᡩᡠᠨ
ᡩᠠᠮᡝ
ᡤᠠᡳᡨᠠᡳ
ᡨᡠᡤᡳ
ᠪᠠᠨᠵᡳᡶᡳ
ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ
ᡤᡠᡴᠰᡝᠨ
ᠠᡤᠠ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡥᡠᡴᠰᡳᡩᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 颳著風雲彩忽然出現，一陣陣地下雨稱爲暴雨。

roman: edun dame gaitai tugi banjifi guksen guksen aga agara be, huksidambi sembi.

forms: huksidambi (romanization)


ᡥᡡᠩᠨᡳᠶᠣᠣᠯᠠᠮᠪᡳ

text:
ᡧᡠᠨ
ᠪᡳᠮᠪᡳᠮᡝ
ᡨᡠᡤᡳ
ᠪᠠᠪᠠᡩᡝ
ᡶᠠᡵᠰᡳᠯᠠᠮᡝ
ᠪᠠᠨᠵᡳᡶᡳ
ᡝᡩᡠᠨ
ᡩᠠᠮᡝ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡥᡡᠩᠨᡳᠶᠣᠣᠯᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 出著太陽雲彩到處成片出現，颳；著風下雨稱爲帶日下雨（出著太陽下雨）。

roman: šun bimbime tugi babade farsilame banjifi edun dame agara be, hūngniyoolambi sembi.

forms: hūngniyoolambi (romanization)


ᠰᡝᡵ ᠰᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ
ᡶᡠᠨᡳᠶᡝᡥᡝ ᡳ
ᡤᡝᠰᡝ
ᡝᠯᡥᡝᡳ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᠰᡝᡵ
ᠰᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨點如同毛髮一樣慢慢地下，稱爲微雨。

roman: sabdan funiyehe-i gese elhei agara be, ser seme agambi sembi.

forms: ser seme agambi (romanization)


ᠯᡝᡵ ᠰᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠠᡤᠠ
ᠠᠮᠪᠠ
ᠠᡴᡡ
ᠪᡳᠮᡝ᠈
ᡝᠯᡥᡝᡳ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᠯᡝᡵ
ᠰᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨不大而且慢慢地下，稱爲細雨。

roman: aga amba akū bime, elhei agara be, ler seme agambi sembi.

forms: ler seme agambi (romanization)


Πλούταρχος

etymology_texts: πλοῦτος (ploûtos，“財富”) + ἀρχός (arkhós，“統治者”)

glosses: 男性人名，等價於希臘語Πλούταρχος (Ploútarchos), 拉丁語Plūtarchus, and 英語Plutarch

glosses: 普魯塔克，生活於羅馬時代的希臘作家

forms:
Ploútarkhos (romanization)
Πλουτάρχου (genitive)

Պլուտարքոս

roman: Plutarkʻos

Πλούταρχος

roman: Ploútarchos


Πλούταρχος

glosses: 普魯塔克，生活於羅馬時代的希臘作家

forms:
Ploútarchos (romanization)
Ploútarchos (plural)


Ἰανός

etymology_texts: 借自拉丁語 Iānus。

forms:
Ἰᾱνός (canonical)
Iānós (romanization)
Ἰᾱνοῦ (genitive)

Ιανός

roman: Ianós


Πλάτων

etymology_texts: 源自πλατύς (platús，“寬的”)，可能是來自柏拉圖強壯的身軀、寬闊的額頭，或者是口才的廣博。

forms:
Πλᾰ́των (canonical)
Plắtōn (romanization)
Πλᾰ́τωνος (genitive)
Πλάτωνας (alternative)

Πλατωνικός

roman: Platōnikós

Πλατωνισμός

roman: Platōnismós

أَفْلَاطُون

roman: ʔaflāṭūn

افلاطون

roman: aflâtun

პლატონი

roman: ṗlaṭoni

Πλάτων

roman: Pláton

Πλάτωνας

roman: Plátonas

Պղատոն

roman: Płaton

Плато́н

roman: Platón


Πλάτων

etymology_texts: 借自古希臘語 Πλάτων (Plátōn，“柏拉圖”)。

glosses: 男性人名，等價於英語Platon

forms: Pláton (romanization)

ipa: [ˈplaton]

Πλάτωνας

roman: Aristoklís

sense: 柏拉圖

πλατωνικός

roman: platonikós

πλατωνισμός

roman: platonismós

parts: Πλά των


Ereshkigal

pos_title: 专有名词

etymology_texts: 最终源自蘇美爾語 𒀭𒊩𒌆𒆠𒃲。


title: 卿云

redirect: 卿雲


von hinnen

pos_title: 短语

ipa: /fɔn ˈhɪnən/

ipa: /fɔn ˈhɪnn̩/

audio: De-von hinnen.ogg


title: 一览无余

redirect: 一覽無餘


ᡧᠣᡵ ᠰᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

pos_title: 動詞

text:
ᠠᠰᡠᡴᡳ
ᡨᡠᠴᡳᠮᡝ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡧᠣᡵ
ᠰᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 下雨發出聲響稱爲雨瀟瀟。

roman: asuki tucime agara be, šor seme agambi sembi.

forms: šor seme agambi (romanization)


ᡥᠣᠯᡤᠣᠨᠣᠮᠪᡳ

text:
[ᠠᡤᠠ ᡳ
ᠰᠠᠪᡩᠠᠨ
ᡩᡝ
ᡶᡠᡴᠠᠨᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡥᠣᠩᡤᠣᠨᠣᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 雨點起泡稱爲雨起泡。

roman: [aga-i sabdan de fukanara be, honggonombi sembi.

forms: holgonombi (romanization)


ᡥᡡᠸᠠᠩᡤᠠᡵ ᠰᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠮᡠᡴᡝ
ᡨᡠᡵᠠᡵᠠ
ᡤᡝᠰᡝ
ᠠᠮᠪᠠᡵᠠᠮᡝ
ᡤᡠᠸᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡥᡡᠸᠠᠩᡤᠠᡵ
ᠰᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 水像傾注一樣大聲下，稱爲滂沱雨（大雨滂沱）。

roman: muke turara gese ambarame guweme agara be, hūwanggar seme agambi sembi.

forms: hūwanggar seme agambi (romanization)


title: 颓唐

redirect: 頹唐


ᡥᡠᠩᡴᡝᡵᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᡨᡝᠶᡝᠨ
ᠠᡴᡡ
ᠠᠮᠪᠠᡵᠠᠮᡝ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡥᡠᠩᡴᡝᡵᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 不停的下大雨稱爲盆傾雨（傾盆大雨）。

roman: teyen akū ambarame agara be, hungkereme agambi sembi.

forms: hungkereme agambi (romanization)


ᡨᡠᡵᠠᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᠮᡠᡴᡝ
ᠰᡠᡳᡨᠠᡵᠠ
ᠠᡩᠠᠯᡳ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᡨᡠᡵᠠᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 水像傾注一樣下，稱爲大雨如柱（下傾盆大雨）。

roman: muke suitara adali agara be, turame agambi sembi.

forms: turame agambi (romanization)


ᠰᡳᡵᡴᡝᡩᡝᠮᡝ ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ

text:
ᡠᡩᡠᡩᡠ
ᡳᠨᡝᠩᡤᡳ
ᠨᠠᡴᠠᡵᠠᡴᡡ
ᠠᡤᠠᡵᠠ
ᠪᡝ᠈
ᠰᡳᡵᡴᡝᡩᡝᠮᡝ
ᠠᡤᠠᠮᠪᡳ
ᠰᡝᠮᠪᡳ᠉

translation: 幾天下雨不止稱爲連陰雨。

roman: ududu inenggi nakarakū agara be, sirkedeme agambi sembi.

forms: sirkedeme agambi (romanization)