жалуясь

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
жа́луясь (canonical)
žálujasʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊ(j)ɪsʲ]


женившийся

pos: verb

pos_title: 分詞

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
жени́вшийся (canonical)
ženívšijsja (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲifʂɨjsʲə]


женившись

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
жени́вшись (canonical)
ženívšisʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲifʂɨsʲ]


женилась

pos_title: 動詞

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
жени́лась (canonical)
ženílasʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲiɫəsʲ]


женились

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
жени́лись (canonical)
ženílisʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲilʲɪsʲ]


женилось

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
жени́лось (canonical)
ženílosʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲiɫəsʲ]


женился

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體/完整體

text: Ибо сей Ирод, послав, взял Иоанна и заключил его в темницу за Иродиаду, жену Филиппа, брата своего, потому что женился на ней.

translation: 先是希律為他兄弟腓力的妻子希羅底的緣故，差人去拿住約翰，鎖在監裡；因為希律已經娶了那婦人。

roman: Ibo sej Irod, poslav, vzjal Ioanna i zaključil jevo v temnicu za Irodiadu, ženu Filippa, brata svojevo, potomu što ženilsja na nej.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 6:17」：

forms:
жени́лся (canonical)
ženílsja (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


женимся

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
же́нимся (canonical)
žénimsja (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪmsʲə]


женись

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體/完整體

forms:
жени́сь (canonical)
ženísʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲisʲ]


женитесь

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
же́нитесь (canonical)
žénitesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪtʲɪsʲ]

ipa: [ʐɨˈnʲitʲɪsʲ]


женитесь

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體/完整體

forms:
жени́тесь (canonical)
ženítesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪtʲɪsʲ]

ipa: [ʐɨˈnʲitʲɪsʲ]


женится

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
же́нится (canonical)
žénitsja (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪt͡sə]


женишься

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第二人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
же́нишься (canonical)
žénišʹsja (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪʂsʲə]


женюсь

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第一人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
женю́сь (canonical)
ženjúsʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲʉsʲ]


женясь

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
женя́сь (canonical)
ženjásʹ (romanization)

ipa: [ʐɨˈnʲæsʲ]


женятся

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
жени́ться (ženítʹsja) 的屈折：
第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
же́нятся (canonical)
žénjatsja (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲət͡sə]


женящийся

glosses: жени́ться (ženítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
же́нящийся (canonical)
žénjaščijsja (romanization)

ipa: [ˈʐɛnʲɪɕːɪjsʲə]


жмись

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: žmisʹ (romanization)

ipa: [ʐmʲisʲ]


жмитесь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
жми́тесь (canonical)
žmítesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐmʲitʲɪsʲ]


жмутся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
жму́тся (canonical)
žmútsja (romanization)

ipa: [ˈʐmut͡sːə]


жмущийся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
жму́щийся (canonical)
žmúščijsja (romanization)

ipa: [ˈʐmuɕːɪjsʲə]


жмясь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms: žmjasʹ (romanization)

ipa: [ʐmʲæsʲ]


жмёмся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: žmjómsja (romanization)

ipa: [ˈʐmʲɵmsʲə]


жмётесь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: žmjótesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐmʲɵtʲɪsʲ]


жмётся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: žmjótsja (romanization)

ipa: [ˈʐmʲɵt͡sːə]


жмёшься

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: žmjóšʹsja (romanization)

ipa: [ˈʐmʲɵʂsʲə]


жнись

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: žnisʹ (romanization)

ipa: [ʐnʲisʲ]


жнитесь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
жни́тесь (canonical)
žnítesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐnʲitʲɪsʲ]


жнусь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: žnusʹ (romanization)

ipa: [ʐnusʲ]


жнутся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
жну́тся (canonical)
žnútsja (romanization)

ipa: [ˈʐnut͡sːə]


жнущийся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
жну́щийся (canonical)
žnúščijsja (romanization)

ipa: [ˈʐnuɕːɪjsʲə]


жнясь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms: žnjasʹ (romanization)

ipa: [ʐnʲæsʲ]


жнёмся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: žnjómsja (romanization)

ipa: [ˈʐnʲɵmsʲə]


жнётесь

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: žnjótesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐnʲɵtʲɪsʲ]


жнётся

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: žnjótsja (romanization)

ipa: [ˈʐnʲɵt͡sːə]


жнёшься

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: žnjóšʹsja (romanization)

ipa: [ˈʐnʲɵʂsʲə]


забавлявшийся

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
забавля́вшийся (canonical)
zabavljávšijsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲafʂɨjsʲə]


забавлявшись

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
забавля́вшись (canonical)
zabavljávšisʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲafʂɨsʲ]


забавляемся

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́емся (canonical)
zabavljájemsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæ(j)ɪmsʲə]


забавляетесь

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́етесь (canonical)
zabavljájetesʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæ(j)ɪtʲɪsʲ]


забавляется

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́ется (canonical)
zabavljájetsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæ(j)ɪt͡sə]


забавляешься

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́ешься (canonical)
zabavljáješʹsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæ(j)ɪʂsʲə]


забавляйся

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
забавля́йся (canonical)
zabavljájsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæjsʲə]


забавляйтесь

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
забавля́йтесь (canonical)
zabavljájtesʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæjtʲɪsʲ]


забавлялась

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забавля́лась (canonical)
zabavljálasʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲaɫəsʲ]


забавлялись

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
забавля́лись (canonical)
zabavljálisʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲælʲɪsʲ]


забавлялось

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забавля́лось (canonical)
zabavljálosʹ (romanization)


забавлялся

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забавля́лся (canonical)
zabavljálsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲaɫs⁽ʲ⁾ə]


забавляюсь

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́юсь (canonical)
zabavljájusʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæjʉsʲ]


забавляются

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забавля́ются (canonical)
zabavljájutsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæjʊt͡sə]


забавляющийся

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
забавля́ющийся (canonical)
zabavljájuščijsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæjʉɕːɪjsʲə]


забавляясь

glosses: забавля́ться (zabavljátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
забавля́ясь (canonical)
zabavljájasʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈvlʲæ(j)ɪsʲ]


забейся

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
забе́йся (canonical)
zabéjsja (romanization)

ipa: [zɐˈbʲejsʲə]


забейтесь

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
забе́йтесь (canonical)
zabéjtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbʲejtʲɪsʲ]


забившийся

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
заби́вшийся (canonical)
zabívšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈbʲifʂɨjsʲə]


забившись

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
заби́вшись (canonical)
zabívšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbʲifʂɨsʲ]


забилась

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
заби́лась (canonical)
zabílasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbʲiɫəsʲ]


забились

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
заби́лись (canonical)
zabílisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbʲilʲɪsʲ]


забилось

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
заби́лось (canonical)
zabílosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbʲiɫəsʲ]


забился

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
заби́лся (canonical)
zabílsja (romanization)

ipa: [zɐˈbʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


забоимся

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забои́мся (canonical)
zaboímsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈimsʲə]


забоитесь

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забои́тесь (canonical)
zaboítesʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈitʲɪsʲ]


забоится

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забои́тся (canonical)
zaboítsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈit͡sːə]


забоишься

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забои́шься (canonical)
zaboíšʹsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈiʂsʲə]


забойся

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
забо́йся (canonical)
zabójsja (romanization)

ipa: [zɐˈbojsʲə]


забойтесь

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
забо́йтесь (canonical)
zabójtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbojtʲɪsʲ]


заботившийся

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
забо́тившийся (canonical)
zabótivšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪfʂɨjsʲə]


заботившись

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
забо́тившись (canonical)
zabótivšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪfʂɨsʲ]


заботилась

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забо́тилась (canonical)
zabótilasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪɫəsʲ]


заботились

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
забо́тились (canonical)
zabótilisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪlʲɪsʲ]


заботилось

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забо́тилось (canonical)
zabótilosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪɫəsʲ]


заботился

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
забо́тился (canonical)
zabótilsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪɫs⁽ʲ⁾ə]


заботимся

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́тимся (canonical)
zabótimsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪmsʲə]


заботитесь

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́титесь (canonical)
zabótitesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪtʲɪsʲ]


заботится

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́тится (canonical)
zabótitsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪt͡sə]


заботишься

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́тишься (canonical)
zabótišʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪʂsʲə]


заботься

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
забо́ться (canonical)
zabótʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈbot͡sʲsʲə]


заботьтесь

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

text: Когда же поведут предавать вас, не заботьтесь наперед, что́ вам говорить, и не обдумывайте; но что дано будет вам в тот час, то́ и говорите, ибо не вы будете говорить, но Дух Святой.

translation: 人把你們拉去交官的時候，不要預先思慮說甚麼；到那時候，賜給你們甚麼話，你們就說甚麼，因為說話的不是你們，乃是聖靈。

roman: Kogda že povedut predavatʹ vas, ne zabotʹtesʹ napered, štó vam govoritʹ, i ne obdumyvajte; no što dano budet vam v tot čas, tó i govorite, ibo ne vy budete govoritʹ, no Dux Svjatoj.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 13:11」：

forms:
забо́тьтесь (canonical)
zabótʹtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲːɪsʲ]


заботясь

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
забо́тясь (canonical)
zabótjasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪsʲ]


заботятся

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́тятся (canonical)
zabótjatsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲət͡sə]


заботящийся

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
забо́тящийся (canonical)
zabótjaščijsja (romanization)

ipa: [zɐˈbotʲɪɕːɪjsʲə]


забочусь

glosses: забо́титься (zabótitʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
забо́чусь (canonical)
zabóčusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈbot͡ɕʉsʲ]


забоюсь

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забою́сь (canonical)
zabojúsʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈjʉsʲ]


забоявшийся

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
забоя́вшийся (canonical)
zabojávšijsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈjafʂɨjsʲə]


забоявшись

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
забоя́вшись (canonical)
zabojávšisʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈjafʂɨsʲ]


забоялась

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
забоя́лась (canonical)
zabojálasʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈjaɫəsʲ]


забоялись

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
забоя́лись (canonical)
zabojálisʹ (romanization)

ipa: [zəbɐˈjælʲɪsʲ]


забоялось

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
забоя́лось (canonical)
zabojálosʹ (romanization)


забоялся

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
забоя́лся (canonical)
zabojálsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈjaɫs⁽ʲ⁾ə]


забоятся

glosses: забоя́ться (zabojátʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забоя́тся (canonical)
zabojátsja (romanization)

ipa: [zəbɐˈjat͡sːə]


забьюсь

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
забью́сь (canonical)
zabʹjúsʹ (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jʉsʲ]


забьются

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
забью́тся (canonical)
zabʹjútsja (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jut͡sːə]


забьёмся

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zabʹjómsja (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jɵmsʲə]


забьётесь

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zabʹjótesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jɵtʲɪsʲ]


забьётся

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zabʹjótsja (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jɵt͡sːə]


забьёшься

glosses: заби́ться (zabítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zabʹjóšʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈb⁽ʲ⁾jɵʂsʲə]


завалившийся

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
завали́вшийся (canonical)
zavalívšijsja (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲifʂɨjsʲə]


завалившись

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
завали́вшись (canonical)
zavalívšisʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲifʂɨsʲ]


завалилась

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
завали́лась (canonical)
zavalílasʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲiɫəsʲ]


завалились

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
завали́лись (canonical)
zavalílisʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲilʲɪsʲ]


завалилось

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
завали́лось (canonical)
zavalílosʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲiɫəsʲ]


завалился

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
завали́лся (canonical)
zavalílsja (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


завалимся

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
зава́лимся (canonical)
zaválimsja (romanization)

ipa: [zɐˈvalʲɪmsʲə]


завались

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
завали́сь (canonical)
zavalísʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲisʲ]


завалитесь

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
зава́литесь (canonical)
zaválitesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈvalʲɪtʲɪsʲ]

ipa: [zəvɐˈlʲitʲɪsʲ]


завалитесь

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
завали́тесь (canonical)
zavalítesʹ (romanization)


завалится

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
зава́лится (canonical)
zaválitsja (romanization)

ipa: [zɐˈvalʲɪt͡sə]


завалишься

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
зава́лишься (canonical)
zaválišʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈvalʲɪʂsʲə]


завалюсь

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
завалю́сь (canonical)
zavaljúsʹ (romanization)

ipa: [zəvɐˈlʲʉsʲ]


завалятся

glosses: завали́ться (zavalítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
зава́лятся (canonical)
zaváljatsja (romanization)

ipa: [zɐˈvalʲət͡sə]


завершатся

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заверша́тся (canonical)
zaveršátsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂat͡sːə]


завершившийся

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
заверши́вшийся (canonical)
zaveršívšijsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨfʂɨjsʲə]


завершившись

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
заверши́вшись (canonical)
zaveršívšisʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨfʂɨsʲ]


завершилась

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
заверши́лась (canonical)
zaveršílasʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨɫəsʲ]


завершились

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
заверши́лись (canonical)
zaveršílisʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨlʲɪsʲ]


завершилось

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
заверши́лось (canonical)
zaveršílosʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨɫəsʲ]


завершился

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
заверши́лся (canonical)
zaveršílsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨɫs⁽ʲ⁾ə]


завершимся

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заверши́мся (canonical)
zaveršímsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨmsʲə]


завершись

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
заверши́сь (canonical)
zaveršísʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨsʲ]


завершитесь

glosses:
заверши́ться (zaveršítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
заверши́ться (zaveršítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
заверши́тесь (canonical)
zaveršítesʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨtʲɪsʲ]


завершится

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заверши́тся (canonical)
zaveršítsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨt͡sːə]


завершишься

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заверши́шься (canonical)
zaveršíšʹsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂɨʂsʲə]


завершусь

glosses: заверши́ться (zaveršítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
завершу́сь (canonical)
zaveršúsʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪrˈʂusʲ]


завяжемся

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
завя́жемся (canonical)
zavjážemsja (romanization)

ipa: [zɐˈvʲaʐɨmsʲə]


завяжетесь

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
завя́жетесь (canonical)
zavjážetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈvʲaʐɨtʲɪsʲ]


завяжется

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
завя́жется (canonical)
zavjážetsja (romanization)

ipa: [zɐˈvʲaʐɨt͡sə]


завяжешься

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
завя́жешься (canonical)
zavjážešʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈvʲaʐɨʂsʲə]


завяжись

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
завяжи́сь (canonical)
zavjažísʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈʐɨsʲ]


завяжитесь

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
завяжи́тесь (canonical)
zavjažítesʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈʐɨtʲɪsʲ]


завяжусь

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
завяжу́сь (canonical)
zavjažúsʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈʐusʲ]


завяжутся

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
завя́жутся (canonical)
zavjážutsja (romanization)

ipa: [zɐˈvʲaʐʊt͡sə]


завязавшийся

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
завяза́вшийся (canonical)
zavjazávšijsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzafʂɨjsʲə]


завязавшись

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
завяза́вшись (canonical)
zavjazávšisʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzafʂɨsʲ]


завязалась

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
завяза́лась (canonical)
zavjazálasʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzaɫəsʲ]


завязались

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
завяза́лись (canonical)
zavjazálisʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzalʲɪsʲ]


завязалось

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
завяза́лось (canonical)
zavjazálosʹ (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzaɫəsʲ]


завязался

glosses: завяза́ться (zavjazátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
завяза́лся (canonical)
zavjazálsja (romanization)

ipa: [zəvʲɪˈzaɫs⁽ʲ⁾ə]


задававшийся

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
задава́вшийся (canonical)
zadavávšijsja (romanization)

ipa: [zədɐˈvafʂɨjsʲə]


задававшись

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
задава́вшись (canonical)
zadavávšisʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈvafʂɨsʲ]


задавайся

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
задава́йся (canonical)
zadavájsja (romanization)

ipa: [zədɐˈvajsʲə]


задавайтесь

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
задава́йтесь (canonical)
zadavájtesʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈvajtʲɪsʲ]


задавалась

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задава́лась (canonical)
zadaválasʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈvaɫəsʲ]


задавались

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
задава́лись (canonical)
zadaválisʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈvalʲɪsʲ]


задавалось

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задава́лось (canonical)
zadaválosʹ (romanization)


задавался

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задава́лся (canonical)
zadaválsja (romanization)

ipa: [zədɐˈvaɫs⁽ʲ⁾ə]


задаваясь

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
задава́ясь (canonical)
zadavájasʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈva(j)ɪsʲ]


задаюсь

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
задаю́сь (canonical)
zadajúsʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈjʉsʲ]


задаются

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
задаю́тся (canonical)
zadajútsja (romanization)

ipa: [zədɐˈjut͡sːə]


задающийся

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
задаю́щийся (canonical)
zadajúščijsja (romanization)

ipa: [zədɐˈjʉɕːɪjsʲə]


задаёмся

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: zadajómsja (romanization)

ipa: [zədɐˈjɵmsʲə]


задаётесь

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: zadajótesʹ (romanization)

ipa: [zədɐˈjɵtʲɪsʲ]


задаётся

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: zadajótsja (romanization)

ipa: [zədɐˈjɵt͡sːə]


задаёшься

glosses: задава́ться (zadavátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: zadajóšʹsja (romanization)

ipa: [zədɐˈjɵʂsʲə]


задержавшийся

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
задержа́вшийся (canonical)
zaderžávšijsja (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐafʂɨjsʲə]


задержавшись

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
задержа́вшись (canonical)
zaderžávšisʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐafʂɨsʲ]


задержалась

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
задержа́лась (canonical)
zaderžálasʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐaɫəsʲ]


задержались

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
задержа́лись (canonical)
zaderžálisʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐalʲɪsʲ]


задержалось

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
задержа́лось (canonical)
zaderžálosʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐaɫəsʲ]


задержался

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
задержа́лся (canonical)
zaderžálsja (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐaɫs⁽ʲ⁾ə]


задержатся

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заде́ржатся (canonical)
zadéržatsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐət͡sə]


задерживавшийся

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
заде́рживавшийся (canonical)
zadérživavšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəfʂɨjsʲə]


задерживавшись

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
заде́рживавшись (canonical)
zadérživavšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəfʂɨsʲ]


задерживаемся

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживаемся (canonical)
zadérživajemsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvə(j)ɪmsʲə]


задерживаетесь

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживаетесь (canonical)
zadérživajetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvə(j)ɪtʲɪsʲ]


задерживается

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживается (canonical)
zadérživajetsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvə(j)ɪt͡sə]


задерживаешься

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживаешься (canonical)
zadérživaješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvə(j)ɪʂsʲə]


задерживайся

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
заде́рживайся (canonical)
zadérživajsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəjsʲə]


задерживайтесь

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
заде́рживайтесь (canonical)
zadérživajtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəjtʲɪsʲ]


задерживалась

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заде́рживалась (canonical)
zadérživalasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəɫəsʲ]


задерживались

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
заде́рживались (canonical)
zadérživalisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəlʲɪsʲ]


задерживалось

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заде́рживалось (canonical)
zadérživalosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəɫəsʲ]


задерживался

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заде́рживался (canonical)
zadérživalsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəɫs⁽ʲ⁾ə]


задерживаюсь

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживаюсь (canonical)
zadérživajusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəjʉsʲ]


задерживаются

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заде́рживаются (canonical)
zadérživajutsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəjʊt͡sə]


задерживающийся

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
заде́рживающийся (canonical)
zadérživajuščijsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvəjʉɕːɪjsʲə]


задерживаясь

glosses: заде́рживаться (zadérživatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
заде́рживаясь (canonical)
zadérživajasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨvə(j)ɪsʲ]


задержимся

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заде́ржимся (canonical)
zadéržimsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨmsʲə]


задержись

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
задержи́сь (canonical)
zaderžísʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐɨsʲ]


задержитесь

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заде́ржитесь (canonical)
zadéržitesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨtʲɪsʲ]

ipa: [zədʲɪrˈʐɨtʲɪsʲ]


задержитесь

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
задержи́тесь (canonical)
zaderžítesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨtʲɪsʲ]

ipa: [zədʲɪrˈʐɨtʲɪsʲ]


задержится

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заде́ржится (canonical)
zadéržitsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨt͡sə]


задержишься

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заде́ржишься (canonical)
zadéržišʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈdʲerʐɨʂsʲə]


задержусь

glosses: задержа́ться (zaderžátʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
задержу́сь (canonical)
zaderžúsʹ (romanization)

ipa: [zədʲɪrˈʐusʲ]


задохнись

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
задохни́сь (canonical)
zadoxnísʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲisʲ]


задохнитесь

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
задохни́тесь (canonical)
zadoxnítesʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲitʲɪsʲ]


задохнувшийся

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
задохну́вшийся (canonical)
zadoxnúvšijsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnufʂɨjsʲə]


задохнувшись

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
задохну́вшись (canonical)
zadoxnúvšisʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnufʂɨsʲ]


задохнулась

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
задохну́лась (canonical)
zadoxnúlasʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnuɫəsʲ]


задохнулись

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
задохну́лись (canonical)
zadoxnúlisʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnulʲɪsʲ]


задохнулось

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
задохну́лось (canonical)
zadoxnúlosʹ (romanization)


задохнулся

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
задохну́лся (canonical)
zadoxnúlsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnuɫs⁽ʲ⁾ə]


задохнусь

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
задохну́сь (canonical)
zadoxnúsʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnusʲ]


задохнутся

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
задохну́тся (canonical)
zadoxnútsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnut͡sːə]


задохнёмся

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zadoxnjómsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲɵmsʲə]


задохнётесь

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zadoxnjótesʹ (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲɵtʲɪsʲ]


задохнётся

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zadoxnjótsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲɵt͡sːə]


задохнёшься

glosses: задохну́ться (zadoxnútʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zadoxnjóšʹsja (romanization)

ipa: [zədɐxˈnʲɵʂsʲə]


поёжатся

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms: pojóžatsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐət͡sə]


поёживавшийся

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms: pojóživavšijsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəfʂɨjsʲə]


поёживавшись

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms: pojóživavšisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəfʂɨsʲ]


поёживаемся

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživajemsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvə(j)ɪmsʲə]


поёживаетесь

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživajetesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvə(j)ɪtʲɪsʲ]


поёживается

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživajetsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvə(j)ɪt͡sə]


поёживаешься

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživaješʹsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvə(j)ɪʂsʲə]


поёживайся

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: pojóživajsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəjsʲə]


поёживайтесь

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms: pojóživajtesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəjtʲɪsʲ]


поёживалась

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms: pojóživalasʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəɫəsʲ]


поёживались

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms: pojóživalisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəlʲɪsʲ]


поёживалось

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms: pojóživalosʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəɫəsʲ]


поёживался

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms: pojóživalsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəɫs⁽ʲ⁾ə]


поёживаюсь

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživajusʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəjʉsʲ]


поёживаются

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: pojóživajutsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəjʊt͡sə]


поёживающийся

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms: pojóživajuščijsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvəjʉɕːɪjsʲə]


поёживаясь

glosses: поёживаться (pojóživatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms: pojóživajasʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvə(j)ɪsʲ]


поёжившийся

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms: pojóživšijsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨfʂɨjsʲə]


поёжившись

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms: pojóživšisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨfʂɨsʲ]


поёжилась

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms: pojóžilasʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨɫəsʲ]


поёжились

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms: pojóžilisʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨlʲɪsʲ]


поёжилось

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms: pojóžilosʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨɫəsʲ]


поёжился

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms: pojóžilsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨɫs⁽ʲ⁾ə]


поёжимся

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: pojóžimsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨmsʲə]


поёжитесь

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: pojóžitesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨtʲɪsʲ]


поёжится

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: pojóžitsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨt͡sə]


поёжишься

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: pojóžišʹsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐɨʂsʲə]


поёжусь

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms: pojóžusʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʐʊsʲ]


поёжься

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms: pojóžʹsja (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʂsʲə]


поёжьтесь

glosses: поёжиться (pojóžitʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms: pojóžʹtesʹ (romanization)

ipa: [pɐˈjɵʂtʲɪsʲ]


ёжась

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms: jóžasʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐəsʲ]


ёжатся

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: jóžatsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐət͡sə]


ёжащийся

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms: jóžaščijsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐəɕːɪjsʲə]


ёжившийся

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms: jóživšijsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨfʂɨjsʲə]


ёжившись

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms: jóživšisʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨfʂɨsʲ]


ёжилась

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms: jóžilasʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨɫəsʲ]


ёжились

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms: jóžilisʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨlʲɪsʲ]


ёжилось

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms: jóžilosʹ (romanization)


ёжился

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms: jóžilsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨɫs⁽ʲ⁾ə]


ёжимся

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: jóžimsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨmsʲə]


ёжитесь

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: jóžitesʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨtʲɪsʲ]


ёжится

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: jóžitsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨt͡sə]


ёжишься

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: jóžišʹsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʐɨʂsʲə]


ёжусь

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: jóžusʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʐʊsʲ]


ёжься

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: jóžʹsja (romanization)

ipa: [ˈjɵʂsʲə]


ёжьтесь

glosses: ёжиться (jóžitʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms: jóžʹtesʹ (romanization)

ipa: [ˈjɵʂtʲɪsʲ]


задумавшийся

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
заду́мавшийся (canonical)
zadúmavšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈduməfʂɨjsʲə]


задумавшись

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
заду́мавшись (canonical)
zadúmavšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈduməfʂɨsʲ]


задумавшись

glosses: заду́матися 完 (zadúmatysja) 的過去時副詞性分詞

forms:
заду́мавшись (canonical)
zadúmavšysʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɐu̯ʃesʲ]


задумаемся

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заду́маемся (canonical)
zadúmajemsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumə(j)ɪmsʲə]


задумаетесь

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заду́маетесь (canonical)
zadúmajetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumə(j)ɪtʲɪsʲ]


задумается

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заду́мается (canonical)
zadúmajetsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumə(j)ɪt͡sə]


задумаешься

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заду́маешься (canonical)
zadúmaješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumə(j)ɪʂsʲə]


задумайся

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
заду́майся (canonical)
zadúmajsja (romanization)

ipa: [zɐˈduməjsʲə]


задумайтесь

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
заду́майтесь (canonical)
zadúmajtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈduməjtʲɪsʲ]


задумалась

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
заду́малась (canonical)
zadúmalasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈduməɫəsʲ]


задумались

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
заду́мались (canonical)
zadúmalisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈduməlʲɪsʲ]


задумалось

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
заду́малось (canonical)
zadúmalosʹ (romanization)


задумался

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
заду́мался (canonical)
zadúmalsja (romanization)

ipa: [zɐˈduməɫs⁽ʲ⁾ə]


задумаюсь

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
заду́маюсь (canonical)
zadúmajusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈduməjʉsʲ]


задумаются

glosses: заду́маться (zadúmatʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
заду́маются (canonical)
zadúmajutsja (romanization)

ipa: [zɐˈduməjʊt͡sə]


задумывавшийся

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
заду́мывавшийся (canonical)
zadúmyvavšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəfʂɨjsʲə]


задумывавшись

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
заду́мывавшись (canonical)
zadúmyvavšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəfʂɨsʲ]


задумываемся

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мываемся (canonical)
zadúmyvajemsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvə(j)ɪmsʲə]


задумываетесь

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мываетесь (canonical)
zadúmyvajetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvə(j)ɪtʲɪsʲ]


задумывается

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мывается (canonical)
zadúmyvajetsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvə(j)ɪt͡sə]


задумываешься

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мываешься (canonical)
zadúmyvaješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvə(j)ɪʂsʲə]


задумывайся

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
заду́мывайся (canonical)
zadúmyvajsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəjsʲə]


задумывайтесь

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
заду́мывайтесь (canonical)
zadúmyvajtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəjtʲɪsʲ]


задумывалась

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заду́мывалась (canonical)
zadúmyvalasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəɫəsʲ]


задумывались

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
заду́мывались (canonical)
zadúmyvalisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəlʲɪsʲ]


задумывалось

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заду́мывалось (canonical)
zadúmyvalosʹ (romanization)


задумывался

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заду́мывался (canonical)
zadúmyvalsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəɫs⁽ʲ⁾ə]


задумываюсь

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мываюсь (canonical)
zadúmyvajusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəjʉsʲ]


задумываются

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заду́мываются (canonical)
zadúmyvajutsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəjʊt͡sə]


задумывающийся

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
заду́мывающийся (canonical)
zadúmyvajuščijsja (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvəjʉɕːɪjsʲə]


задумываясь

glosses: заду́мываться (zadúmyvatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
заду́мываясь (canonical)
zadúmyvajasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈdumɨvə(j)ɪsʲ]


задыхавшийся

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
задыха́вшийся (canonical)
zadyxávšijsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxafʂɨjsʲə]


задыхавшись

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
задыха́вшись (canonical)
zadyxávšisʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxafʂɨsʲ]


задыхаемся

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́емся (canonical)
zadyxájemsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxa(j)ɪmsʲə]


задыхаетесь

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́етесь (canonical)
zadyxájetesʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxa(j)ɪtʲɪsʲ]


задыхается

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́ется (canonical)
zadyxájetsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxa(j)ɪt͡sə]


задыхаешься

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́ешься (canonical)
zadyxáješʹsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxa(j)ɪʂsʲə]


задыхайся

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
задыха́йся (canonical)
zadyxájsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxajsʲə]


задыхайтесь

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
задыха́йтесь (canonical)
zadyxájtesʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxajtʲɪsʲ]


задыхалась

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задыха́лась (canonical)
zadyxálasʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxaɫəsʲ]


задыхались

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
задыха́лись (canonical)
zadyxálisʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxalʲɪsʲ]


задыхалось

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задыха́лось (canonical)
zadyxálosʹ (romanization)


задыхался

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
задыха́лся (canonical)
zadyxálsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxaɫs⁽ʲ⁾ə]


задыхаюсь

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́юсь (canonical)
zadyxájusʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxajʉsʲ]


задыхаются

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
задыха́ются (canonical)
zadyxájutsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxajʊt͡sə]


задыхающийся

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
задыха́ющийся (canonical)
zadyxájuščijsja (romanization)

ipa: [zədɨˈxajʉɕːɪjsʲə]


задыхаясь

glosses: задыха́ться (zadyxátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
задыха́ясь (canonical)
zadyxájasʹ (romanization)

ipa: [zədɨˈxa(j)ɪsʲ]


зазнававшийся

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
зазнава́вшийся (canonical)
zaznavávšijsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈvafʂɨjsʲə]


зазнававшись

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
зазнава́вшись (canonical)
zaznavávšisʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈvafʂɨsʲ]


зазнаваемся

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́емся (canonical)
zaznavájemsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈva(j)ɪmsʲə]


зазнаваетесь

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́етесь (canonical)
zaznavájetesʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈva(j)ɪtʲɪsʲ]


зазнавается

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́ется (canonical)
zaznavájetsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈva(j)ɪt͡sə]


зазнаваешься

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́ешься (canonical)
zaznaváješʹsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈva(j)ɪʂsʲə]


зазнавайся

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
зазнава́йся (canonical)
zaznavájsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈvajsʲə]


зазнавайтесь

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
зазнава́йтесь (canonical)
zaznavájtesʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈvajtʲɪsʲ]


зазнавалась

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зазнава́лась (canonical)
zaznaválasʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈvaɫəsʲ]


зазнавались

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
зазнава́лись (canonical)
zaznaválisʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈvalʲɪsʲ]


зазнавалось

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зазнава́лось (canonical)
zaznaválosʹ (romanization)


зазнавался

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зазнава́лся (canonical)
zaznaválsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈvaɫs⁽ʲ⁾ə]


зазнаваюсь

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́юсь (canonical)
zaznavájusʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈvajʉsʲ]


зазнаваются

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зазнава́ются (canonical)
zaznavájutsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈvajʊt͡sə]


зазнавающийся

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
зазнава́ющийся (canonical)
zaznavájuščijsja (romanization)

ipa: [zəznɐˈvajʉɕːɪjsʲə]


зазнаваясь

glosses: зазнава́ться (zaznavátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
зазнава́ясь (canonical)
zaznavájasʹ (romanization)

ipa: [zəznɐˈva(j)ɪsʲ]


заикавшийся

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
заика́вшийся (canonical)
zaikávšijsja (romanization)

ipa: [zəɪˈkafʂɨjsʲə]


заикавшись

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
заика́вшись (canonical)
zaikávšisʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkafʂɨsʲ]


заикаемся

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́емся (canonical)
zaikájemsja (romanization)

ipa: [zəɪˈka(j)ɪmsʲə]


заикаетесь

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́етесь (canonical)
zaikájetesʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈka(j)ɪtʲɪsʲ]


заикается

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́ется (canonical)
zaikájetsja (romanization)

ipa: [zəɪˈka(j)ɪt͡sə]


заикаешься

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́ешься (canonical)
zaikáješʹsja (romanization)

ipa: [zəɪˈka(j)ɪʂsʲə]


заикайся

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
заика́йся (canonical)
zaikájsja (romanization)

ipa: [zəɪˈkajsʲə]


заикайтесь

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
заика́йтесь (canonical)
zaikájtesʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkajtʲɪsʲ]


заикалась

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заика́лась (canonical)
zaikálasʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkaɫəsʲ]


заикались

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
заика́лись (canonical)
zaikálisʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkalʲɪsʲ]


заикалось

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заика́лось (canonical)
zaikálosʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkaɫəsʲ]


заикался

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
заика́лся (canonical)
zaikálsja (romanization)

ipa: [zəɪˈkaɫs⁽ʲ⁾ə]


заикаюсь

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́юсь (canonical)
zaikájusʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈkajʉsʲ]


заикаются

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
заика́ются (canonical)
zaikájutsja (romanization)

ipa: [zəɪˈkajʊt͡sə]


заикающийся

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
заика́ющийся (canonical)
zaikájuščijsja (romanization)

ipa: [zəɪˈkajʉɕːɪjsʲə]


заикаясь

glosses: заика́ться (zaikátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
заика́ясь (canonical)
zaikájasʹ (romanization)

ipa: [zəɪˈka(j)ɪsʲ]


заканчивавшийся

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
зака́нчивавшийся (canonical)
zakánčivavšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəfʂɨjsʲə]


заканчивавшись

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
зака́нчивавшись (canonical)
zakánčivavšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəfʂɨsʲ]


заканчиваемся

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчиваемся (canonical)
zakánčivajemsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvə(j)ɪmsʲə]


заканчиваетесь

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчиваетесь (canonical)
zakánčivajetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvə(j)ɪtʲɪsʲ]


заканчивается

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчивается (canonical)
zakánčivajetsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvə(j)ɪt͡sə]


заканчиваешься

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчиваешься (canonical)
zakánčivaješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvə(j)ɪʂsʲə]


заканчивайся

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
зака́нчивайся (canonical)
zakánčivajsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəjsʲə]


заканчивайтесь

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
зака́нчивайтесь (canonical)
zakánčivajtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəjtʲɪsʲ]


заканчивалась

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зака́нчивалась (canonical)
zakánčivalasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəɫəsʲ]


заканчивались

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
зака́нчивались (canonical)
zakánčivalisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəlʲɪsʲ]


заканчивалось

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зака́нчивалось (canonical)
zakánčivalosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəɫəsʲ]


заканчивался

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
зака́нчивался (canonical)
zakánčivalsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəɫs⁽ʲ⁾ə]


заканчиваюсь

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчиваюсь (canonical)
zakánčivajusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəjʉsʲ]


заканчиваются

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
зака́нчиваются (canonical)
zakánčivajutsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəjʊt͡sə]


заканчивающийся

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
зака́нчивающийся (canonical)
zakánčivajuščijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvəjʉɕːɪjsʲə]


заканчиваясь

glosses: зака́нчиваться (zakánčivatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
зака́нчиваясь (canonical)
zakánčivajasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkanʲt͡ɕɪvə(j)ɪsʲ]


закончатся

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
зако́нчатся (canonical)
zakónčatsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕət͡sə]


закончившийся

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
зако́нчившийся (canonical)
zakónčivšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪfʂɨjsʲə]


закончившись

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
зако́нчившись (canonical)
zakónčivšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪfʂɨsʲ]


закончилась

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
зако́нчилась (canonical)
zakónčilasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪɫəsʲ]


закончились

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
зако́нчились (canonical)
zakónčilisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪlʲɪsʲ]


закончилось

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
зако́нчилось (canonical)
zakónčilosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪɫəsʲ]


закончился

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
зако́нчился (canonical)
zakónčilsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪɫs⁽ʲ⁾ə]


закончимся

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
зако́нчимся (canonical)
zakónčimsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪmsʲə]


закончись

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
зако́нчись (canonical)
zakónčisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪsʲ]


закончитесь

glosses:
зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
зако́нчитесь (canonical)
zakónčitesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪtʲɪsʲ]


закончится

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
зако́нчится (canonical)
zakónčitsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪt͡sə]


закончишься

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
зако́нчишься (canonical)
zakónčišʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕɪʂsʲə]


закончусь

glosses: зако́нчиться (zakónčitʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
зако́нчусь (canonical)
zakónčusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkonʲt͡ɕʉsʲ]


закроемся

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
закро́емся (canonical)
zakrójemsja (romanization)

ipa: [zɐˈkro(j)ɪmsʲə]


закроетесь

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
закро́етесь (canonical)
zakrójetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkro(j)ɪtʲɪsʲ]


закроется

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
закро́ется (canonical)
zakrójetsja (romanization)

ipa: [zɐˈkro(j)ɪt͡sə]


закроешься

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
закро́ешься (canonical)
zakróješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈkro(j)ɪʂsʲə]


закройся

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
закро́йся (canonical)
zakrójsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrojsʲə]


закройтесь

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
закро́йтесь (canonical)
zakrójtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrojtʲɪsʲ]


закроются

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
закро́ются (canonical)
zakrójutsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrojʊt͡sə]


закручивавшийся

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
закру́чивавшийся (canonical)
zakrúčivavšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəfʂɨjsʲə]


закручивавшись

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
закру́чивавшись (canonical)
zakrúčivavšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəfʂɨsʲ]


закручиваемся

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чиваемся (canonical)
zakrúčivajemsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvə(j)ɪmsʲə]


закручиваетесь

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чиваетесь (canonical)
zakrúčivajetesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvə(j)ɪtʲɪsʲ]


закручивается

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чивается (canonical)
zakrúčivajetsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvə(j)ɪt͡sə]


закручиваешься

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чиваешься (canonical)
zakrúčivaješʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvə(j)ɪʂsʲə]


закручивайся

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
закру́чивайся (canonical)
zakrúčivajsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəjsʲə]


закручивайтесь

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
закру́чивайтесь (canonical)
zakrúčivajtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəjtʲɪsʲ]


закручивалась

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закру́чивалась (canonical)
zakrúčivalasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəɫəsʲ]


закручивались

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
закру́чивались (canonical)
zakrúčivalisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəlʲɪsʲ]


закручивалось

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закру́чивалось (canonical)
zakrúčivalosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəɫəsʲ]


закручивался

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закру́чивался (canonical)
zakrúčivalsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəɫs⁽ʲ⁾ə]


закручиваюсь

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чиваюсь (canonical)
zakrúčivajusʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəjʉsʲ]


закручиваются

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закру́чиваются (canonical)
zakrúčivajutsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəjʊt͡sə]


закручивающийся

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
закру́чивающийся (canonical)
zakrúčivajuščijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvəjʉɕːɪjsʲə]


закручиваясь

glosses: закру́чиваться (zakrúčivatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
закру́чиваясь (canonical)
zakrúčivajasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrut͡ɕɪvə(j)ɪsʲ]


закрывавшийся

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
закрыва́вшийся (canonical)
zakryvávšijsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvafʂɨjsʲə]


закрывавшись

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
закрыва́вшись (canonical)
zakryvávšisʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvafʂɨsʲ]


закрываемся

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́емся (canonical)
zakryvájemsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈva(j)ɪmsʲə]


закрываетесь

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́етесь (canonical)
zakryvájetesʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈva(j)ɪtʲɪsʲ]


закрывается

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́ется (canonical)
zakryvájetsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈva(j)ɪt͡sə]


закрываешься

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́ешься (canonical)
zakryváješʹsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈva(j)ɪʂsʲə]


закрывайся

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
закрыва́йся (canonical)
zakryvájsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvajsʲə]


закрывайтесь

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
закрыва́йтесь (canonical)
zakryvájtesʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvajtʲɪsʲ]


закрывалась

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закрыва́лась (canonical)
zakryválasʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvaɫəsʲ]


закрывались

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
закрыва́лись (canonical)
zakryválisʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvalʲɪsʲ]


закрывалось

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закрыва́лось (canonical)
zakryválosʹ (romanization)


закрывался

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
закрыва́лся (canonical)
zakryválsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvaɫs⁽ʲ⁾ə]


закрываюсь

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́юсь (canonical)
zakryvájusʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvajʉsʲ]


закрываются

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
закрыва́ются (canonical)
zakryvájutsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvajʊt͡sə]


закрывающийся

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
закрыва́ющийся (canonical)
zakryvájuščijsja (romanization)

ipa: [zəkrɨˈvajʉɕːɪjsʲə]


закрываясь

glosses: закрыва́ться (zakryvátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
закрыва́ясь (canonical)
zakryvájasʹ (romanization)

ipa: [zəkrɨˈva(j)ɪsʲ]


закрывшийся

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
закры́вшийся (canonical)
zakrývšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨfʂɨjsʲə]


закрывшись

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
закры́вшись (canonical)
zakrývšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨfʂɨsʲ]


закрылась

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
закры́лась (canonical)
zakrýlasʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨɫəsʲ]


закрылись

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
закры́лись (canonical)
zakrýlisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨlʲɪsʲ]


закрылось

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
закры́лось (canonical)
zakrýlosʹ (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨɫəsʲ]


закрылся

glosses: закры́ться (zakrýtʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
закры́лся (canonical)
zakrýlsja (romanization)

ipa: [zɐˈkrɨɫs⁽ʲ⁾ə]


залейся

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
зале́йся (canonical)
zaléjsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲejsʲə]


залейтесь

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
зале́йтесь (canonical)
zaléjtesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈlʲejtʲɪsʲ]


заливавшийся

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
залива́вшийся (canonical)
zalivávšijsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvafʂɨjsʲə]


заливавшись

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
залива́вшись (canonical)
zalivávšisʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvafʂɨsʲ]


заливаемся

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́емся (canonical)
zalivájemsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈva(j)ɪmsʲə]


заливаетесь

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́етесь (canonical)
zalivájetesʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈva(j)ɪtʲɪsʲ]


заливается

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́ется (canonical)
zalivájetsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈva(j)ɪt͡sə]


заливаешься

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́ешься (canonical)
zaliváješʹsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈva(j)ɪʂsʲə]


заливайся

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
залива́йся (canonical)
zalivájsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvajsʲə]


заливайтесь

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
залива́йтесь (canonical)
zalivájtesʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvajtʲɪsʲ]


заливалась

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
залива́лась (canonical)
zaliválasʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvaɫəsʲ]


заливались

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
залива́лись (canonical)
zaliválisʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvalʲɪsʲ]


заливалось

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
залива́лось (canonical)
zaliválosʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvaɫəsʲ]


заливался

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
залива́лся (canonical)
zaliválsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvaɫs⁽ʲ⁾ə]


заливаюсь

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́юсь (canonical)
zalivájusʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvajʉsʲ]


заливаются

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
залива́ются (canonical)
zalivájutsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvajʊt͡sə]


заливающийся

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
залива́ющийся (canonical)
zalivájuščijsja (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈvajʉɕːɪjsʲə]


заливаясь

glosses: залива́ться (zalivátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
залива́ясь (canonical)
zalivájasʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈva(j)ɪsʲ]


залившийся

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
зали́вшийся (canonical)
zalívšijsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲifʂɨjsʲə]


залившись

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
зали́вшись (canonical)
zalívšisʹ (romanization)

ipa: [zɐˈlʲifʂɨsʲ]


залилась

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
залила́сь (canonical)
zalilásʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈɫasʲ]


залились

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
залили́сь (canonical)
зали́лись (canonical)
zalilísʹ (romanization)
zalílisʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈlʲisʲ]

ipa: [zɐˈlʲilʲɪsʲ]


залилось

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
залило́сь (canonical)
зали́лось (canonical)
zalilósʹ (romanization)
zalílosʹ (romanization)

ipa: [zəlʲɪˈɫosʲ]

ipa: [zɐˈlʲiɫəsʲ]


залился

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
зали́лся (canonical)
залился́ (canonical)
zalílsja (romanization)
zalilsjá (romanization)

ipa: [zɐˈlʲiɫs⁽ʲ⁾ə]

ipa: [zəlʲɪɫˈsʲa]


зальюсь

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
залью́сь (canonical)
zalʹjúsʹ (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjʉsʲ]


зальются

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
залью́тся (canonical)
zalʹjútsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjut͡sːə]


зальёмся

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zalʹjómsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjɵmsʲə]


зальётесь

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: zalʹjótesʹ (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjɵtʲɪsʲ]


зальётся

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zalʹjótsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjɵt͡sːə]


зальёшься

glosses: зали́ться (zalítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: zalʹjóšʹsja (romanization)

ipa: [zɐˈlʲjɵʂsʲə]


見積り

pos: noun

pos_title: 名詞

forms:
見積り (canonical)
mitsumori (romanization)


網咖

etymology_texts: 網路咖啡廳／网路咖啡厅 (wǎnglù kāfēitīng)的簡稱。

glosses: 一種配置有電腦網路設備，可讓顧客飲用咖啡之餘，上網瀏覽網際網路資源或傳收電子郵件等的咖啡屋

forms: 网咖 (Simplified-Chinese)

zh_pron: wǎngkā

zh_pron: ㄨㄤˇ ㄎㄚ

zh_pron: mong⁵ gaa³

zh_pron: wǎngka

zh_pron: wǎng-kā

zh_pron: woangka

zh_pron: ванка

roman: vanka

ipa: /wɑŋ²¹⁴⁻²¹ kʰä⁵⁵/

zh_pron: móhng ga

zh_pron: mong⁵ ga³

ipa: /mɔːŋ¹³ kaː³³/

notes: 網吧和網咖稍有不同（至少在中國大陸）


jolín

pos: intj

pos_title: 叹词

glosses: 唉，啧，靠 （表达生气，沮丧，厌烦等；还表示惊讶）

forms: jolines (alternative)

ipa: /xoˈlin/

ipa: [xoˈlĩn]

rhymes: -in


joder

pos_title: 动词

etymology_texts: 早期形式hoder，源自中世紀西班牙語 foder，源自拉丁語 futuere，最终源自原始印歐語 *bʰew- (“打”)。对比英語 footle、加泰羅尼亞語 fotre、法語 foutre、意大利語 fottere、葡萄牙語 foder及羅馬尼亞語 fute。

text: Deja de joder a mi perro.

translation: 别惹我的狗了！

text: No jodas, que ese chiste no tiene gracia.

translation: 别瞎说，这种笑话不好笑。

text: Cómo jode este trabajo.

translation: 这工作真他妈的烦人。

text: Qué me jode tener que esperarlos siempre.

translation: 每次都要等他们，真他妈讨厌。

glosses: 毁掉，完蛋 （物做主语）

text: Ya se nos jodió todo el viaje.

translation: 我们这趟旅游全他妈泡汤了。

glosses: 完蛋，该死 （人做主语）

text: ¡Jódete, y que se joda tu madre también!

translation: 你去死吧，你妈也去死吧！

text: Oí a mis amigos jodiendo en la otra habitación.

translation: 我听到我朋友在隔壁做爱。

text: Ahora sí que nos han jodido después de subirnos la renta.

translation: 现在我们完蛋了，房租涨了。

text: Me jodiste con esa pregunta.

translation: 你问这种问题我很不好办的。

text: Como no llegó a tiempo, se jodió.

translation: 他/她没按时到，有他/她好受的。

text: ¡Me jodiste la máquina!

translation: 你他妈把我的机器弄坏了！

forms:
jodo (first-person singular present)
jodí (first-person singular past)
jodido (past participle)

ipa: /xoˈdeɾ/

ipa: [xoˈð̞eɾ]

rhymes: -eɾ

audio: LL-Q1321 (spa)-Marreromarco-joder.wav

fastidiar

sense: 烦，惹

contar chistes malos

sense: 说惹人嫌的笑话

arruinarse

sense: 毁掉，完蛋 （物做主语）

irse a la mierda

sense: 完蛋，该死 （人做主语）

irse a tomar por culo

sense: 完蛋，该死 （人做主语）

estropear

sense: 损坏，整坏


joder

text: Es que él era un escritor muy bueno, dije yo. Joder, dijo Miranda y se levantó y salió al patio, como si yo hubiera dicho algo que la hubiera ofendido.

translation: Last Evenings on Earth

ref: 1997, Roberto Bolaño, “Sensini”, in Llamadas telefónicas [Last Evenings on Earth]:

glosses: 我肏！妈的！ （表示惊讶）

forms: ¡joder! (canonical)

¡mierda!

sense: 妈的!

¡qué barbaridad!

sense: 我肏！妈的！ （表示惊讶）

¡hostia!

sense: 我肏！妈的！ （表示惊讶）


bellezón

pos_title: 名词

glosses: belleza 之指大詞：大美人

text: El escocés interpretó por primera vez al espía en Agente 007 contra el Dr. No arrancando los 60, imagínate, con 32 años y, a su lado un bellezón en bikini de 26, con la belleza hipnótica de Ursula Andress.

ref: 2015 November 6, “A James Bond le gustan demasiado jóvenes”, in El País:

forms: bellezones (plural)

ipa: /beʝeˈθon/

ipa: /beʎeˈθon/

ipa: /beʝeˈson/

ipa: /beʎeˈson/

ipa: /beʃeˈson/

ipa: /beʒeˈson/

rhymes: -on


épongé

glosses: éponger 的過去時分詞

forms:
épongée (feminine)
épongés (masculine plural)
épongées (feminine plural)


épongés

glosses: épongé 的陽性複數


épongées

glosses: épongé 的陰性複數


épongée

glosses: épongé 的陰性單數


半馬

glosses: 半程馬拉松／半程马拉松 (bànchéng mǎlāsōng)的簡稱。

半程馬拉松

roman: bànchéng mǎlāsōng

forms: 半马 (Simplified-Chinese)

zh_pron: bànmǎ

zh_pron: ㄅㄢˋ ㄇㄚˇ

zh_pron: bun³ maa⁵

zh_pron: bàn-mǎ

zh_pron: bannmaa

zh_pron: баньма

roman: banʹma

ipa: /pän⁵¹ mä²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: bun máh

zh_pron: bun³ ma⁵

ipa: /puːn³³ maː¹³/


온라인

forms: onnain/ollain (romanization)

ipa: [o̞nna̠in]

hangeul: 온나인

roman: onnain

roman: onlain

ipa: [o̞ɭɭa̠in]

hangeul: 올라인

roman: ollain


半程馬拉松

glosses: 距離為全程馬拉松一半（21.0975公里）的長跑比賽

forms: 半程马拉松 (Simplified-Chinese)

zh_pron: bànchéng mǎlāsōng

zh_pron: ㄅㄢˋ ㄔㄥˊ ㄇㄚˇ ㄌㄚ ㄙㄨㄥ

zh_pron: bun³ cing⁴ maa⁵ laai¹ cung⁴

zh_pron: ㄅㄢˋ ㄔㄥˊ ㄇㄚˇ ㄌㄚ ㄙㄨㄥ

zh_pron: bànchéng mǎlasong

zh_pron: pan⁴-chʻêng² ma³-la¹-sung¹

zh_pron: bàn-chéng mǎ-lā-sūng

zh_pron: banncherng maalhasong

zh_pron: баньчэн маласун

roman: banʹčɛn malasun

ipa: /pän⁵¹ ʈ͡ʂʰɤŋ³⁵ mä²¹⁴⁻²¹ lä⁵⁵ sʊŋ⁵⁵/

zh_pron: bun chìhng máh lāai chùhng

zh_pron: bun³ tsing⁴ maa⁵ laai¹ tsung⁴

zh_pron: bun³ qing⁴ ma⁵ lai¹ cung⁴

ipa: /puːn³³ t͡sʰɪŋ²¹ maː¹³ laːi̯⁵⁵ t͡sʰʊŋ²¹/

mitja marató

sense: 長跑比賽


half marathon

forms:
half-marathon (alternative)
half marathons (plural)


bànmǎ

pos: romanization

pos_title: 羅馬化

glosses: 半馬／半马 (bànmǎ)的漢語拼音形式

forms: ㄅㄢˋ ㄇㄚˇ (Bopomofo)


全馬

forms: 全马 (Simplified-Chinese)

zh_pron: quánmǎ

zh_pron: ㄑㄩㄢˊ ㄇㄚˇ

zh_pron: cyun⁴ maa⁵

zh_pron: cyuánmǎ

zh_pron: chywán-mǎ

zh_pron: chyuanmaa

zh_pron: цюаньма

roman: cjuanʹma

ipa: /t͡ɕʰy̯ɛn³⁵ mä²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: chyùhn máh

zh_pron: tsyn⁴ maa⁵

zh_pron: qun⁴ ma⁵

ipa: /t͡sʰyːn²¹ maː¹³/


quánmǎ

glosses: 全馬／全马 (quánmǎ)的漢語拼音形式

forms: ㄑㄩㄢˊ ㄇㄚˇ (Bopomofo)


αγγέλου

glosses: άγγελος (ángelos) 的屬格單數

forms: angélou (romanization)


άγγελε

glosses: άγγελος (ángelos) 的呼格單數

forms: ángele (romanization)


άγγελο

glosses: άγγελος (ángelos) 的賓格單數

forms: ángelo (romanization)


αγγέλων

glosses: άγγελος (ángelos) 的屬格複數

forms: angélon (romanization)


άγγελοι

glosses: άγγελος (ángelos) 的主格複數

glosses: άγγελος (ángelos) 的呼格複數

forms: ángeloi (romanization)


αγγέλους

glosses: άγγελος (ángelos) 的賓格複數

forms: angélous (romanization)


Severní Makedonie

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: 北馬其頓（位於東南歐的國家）

forms:
severomakedonský (relational adjective)
Severomakedonec (demonym)
Severomakedonka (feminine demonym)

ipa: [sɛvɛrɲiː makɛdonɪjɛ]


半程

zh_pron: bànchéng

zh_pron: ㄅㄢˋ ㄔㄥˊ

zh_pron: bun³ cing⁴

zh_pron: bàn-chéng

zh_pron: banncherng

zh_pron: баньчэн

roman: banʹčɛn

ipa: /pän⁵¹ ʈ͡ʂʰɤŋ³⁵/

homophone: 半程

homophone: 扮成

zh_pron: bun chìhng

zh_pron: bun³ tsing⁴

zh_pron: bun³ qing⁴

ipa: /puːn³³ t͡sʰɪŋ²¹/


sospechosa

forms: sospechosas (plural)

ipa: /sospeˈt͡ʃosa/

rhymes: -osa


suspicaz

pos: adj

pos_title: 形容詞

forms: suspicaces (masculine feminine plural)

ipa: /suspiˈkaθ/

ipa: /suspiˈkas/

rhymes: -aθ

rhymes: -as


gamberrear

forms:
gamberreo (first-person singular present)
gamberreé (first-person singular past)
gamberreado (past participle)

ipa: /ɡambereˈaɾ/

rhymes: -aɾ


confundido

forms:
confundida (feminine)
confundidos (masculine plural)
confundidas (feminine plural)

parts: con fun di do


confundido

text: Estoy muy confundido.

translation: 我感到很困惑。

ipa: /konfunˈdido/

rhymes: -ido


cohonder

etymology_texts: 繼承自拉丁語 cōnfundere。西班牙語 confundir 的同源對似詞。

forms:
cohondo (first-person singular present)
cohondí (first-person singular past)
cohondido (past participle)

ipa: /koonˈdeɾ/


勝於

forms: 胜于 (Simplified-Chinese)

zh_pron: shèngyú

zh_pron: ㄕㄥˋ ㄩˊ

zh_pron: sing³ jyu¹

zh_pron: shèng-yú

zh_pron: shenqyu

zh_pron: шэнъюй

roman: šɛnʺjuj

ipa: /ʂɤŋ⁵¹ y³⁵/

homophone: 剩餘

homophone: 剩余

homophone: 勝於

homophone: 胜于

zh_pron: sing yū

zh_pron: sing³ jy¹

zh_pron: xing³ yu¹

ipa: /sɪŋ³³ jyː⁵⁵/

一鳥在手勝於十鳥在林

roman: yī niǎo zài shǒu shèngyú shí niǎo zài lín

事實勝於雄辯

roman: shìshí shèngyú xióngbiàn

青出於藍，而勝於藍

roman: qīng chū yú lán, ér shèng yú lán


confunda

glosses:
confundir 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
confundir 的屈折：
第三人稱單數命令式


confunda

etymology_texts: 借自法語 confondre、拉丁語 confundere，變位則按照 înfunda、cufunda。

forms:
a confunda (canonical)
confundă
confundat (past participle)


confunda

glosses:
confundir 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
confundir 的屈折：
第三人稱單數命令式


cosquilla

forms: cosquillas (plural)

ipa: /kosˈkiʝa/

ipa: /kosˈkiʎa/

ipa: /kosˈkiʃa/

ipa: /kosˈkiʒa/

rhymes: -iʝa

rhymes: -iʎa

rhymes: -iʃa

rhymes: -iʒa


一鳥在手勝於十鳥在林

pos: proverb

pos_title: 諺語

glosses: 籲人珍惜當下所有；或用於形容取得確定的利益比未來不確定的機會更有價值

forms:
一鸟在手胜于十鸟在林
十鳥在林不如一鳥在手 (Traditional-Chinese alternative)
十鸟在林不如一鸟在手 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: yī niǎo zài shǒu shèngyú shí niǎo zài lín

zh_pron: ㄧ ㄋㄧㄠˇ ㄗㄞˋ ㄕㄡˇ ㄕㄥˋ ㄩˊ ㄕˊ ㄋㄧㄠˇ ㄗㄞˋ ㄌㄧㄣˊ

zh_pron: yì niǎo zài shǒu shèngyú shí niǎo zài lín

zh_pron: ㄧ ㄋㄧㄠˇ ㄗㄞˋ ㄕㄡˇ ㄕㄥˋ ㄩˊ ㄕˊ ㄋㄧㄠˇ ㄗㄞˋ ㄌㄧㄣˊ

zh_pron: yi niǎo zài shǒu shèngyú shíh niǎo zài lín

zh_pron: i¹ niao³ tsai⁴ shou³ shêng⁴-yü² shih² niao³ tsai⁴ lin²

zh_pron: yī nyǎu dzài shǒu shèng-yú shŕ nyǎu dzài lín

zh_pron: i neau tzay shoou shenqyu shyr neau tzay lin

zh_pron: и няо цзай шоу шэнъюй ши няо цзай линь

roman: i njao czaj šou šɛnʺjuj ši njao czaj linʹ

ipa: /i⁵⁵⁻⁵¹ ni̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ t͡saɪ̯⁵¹ ʂoʊ̯²¹⁴⁻²¹ ʂɤŋ⁵¹ y³⁵ ʂʐ̩³⁵ ni̯ɑʊ̯²¹⁴⁻²¹ t͡saɪ̯⁵¹ lin³⁵/

flaka të djeg, prushi të ngroh

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: عُصْفُورٌ فِي ٱلْيَدِ أَفْضَلُ مِنْ عُصْفُورِينَ عَلَى ٱلشَّجَرَةِ

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: փորձված թանը անփորձ մածունի հետ չեն փոխի

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: лепш верабей у руцэ, чым жораў пад небам

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: по́-добре́ врабче́ в ръка́та, отко́лкото за́ек в гора́та

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 麻雀在手勝過兔子在林

word: lepší vrabec v hrsti, nežli holub na střeše

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 手上的麻雀勝過屋頂上的鴿子

word: en fugl i hånden er bedre end ti på taget

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: beter één vogel in de hand dan tien in de lucht

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: a bird in the hand is worth two in the bush

sense: 較小但確定的利益更有價值

better an egg today than a hen tomorrow

sense: 較小但確定的利益更有價值

take the cash and let the credit go

sense: 較小但確定的利益更有價值

pli bona ol dek branĉoj sur centono

sense: 較小但確定的利益更有價值

parem varblane peos kui tuvi katusel

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 手上的麻雀勝過屋頂上的鴿子

word: parempi pyy pivossa kuin kymmenen oksalla

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 一隻手裡的花尾榛雞勝過在樹枝上的十隻

un tiens vaut mieux que deux tu l'auras

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: moineau à la main vaut mieux que grue qui vole

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: l'è miôr un ûf vuê che une gjaline doman

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: vale máis paxaro na man que cento voando

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: დღევანდელი კვერცხი ჯობია ხვალინდელ ქათამს

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 今天的雞蛋比明天的孩子好

word: Besser ein Spatz in der Hand als eine Taube auf dem Dach

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 寧願手裡有一隻麻雀，也不要屋頂上的一隻鴿子

word: κάλλιο πέντε και στο χέρι παρά δέκα και καρτέρει

sense: 較小但確定的利益更有價值

טוב ציפור אחת ביד משתיים על העץ

sense: 較小但確定的利益更有價值

roman: tov tzippór aḥát bayád mishtáim 'al ha'étz

नौ नक़द न तेरह उधार

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: jobb ma egy veréb, mint holnap egy túzok

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 今天的麻雀勝過明天的鴇

word: betri er einn fugl í hendi en tveir í skógi

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: is fearr breac sa láimh ná bradán sa linn

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 手中的鱒魚勝過海中的鮭魚

word: is fearr áirithe na srathrach ná iasacht na diallaite

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 跨坐的確定性比借用的馬鞍好

word: meglio un uovo oggi che una gallina domani

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 今天的雞蛋比明天的母雞好

明日の百より今日の五十

sense: 較小但確定的利益更有價值

roman: asu-no hyaku-yori kyō-no gojū

ចាបមួយនៅដៃប្រសើរក្រៃ ជាងចាបដប់នៅលើឈើ

sense: 較小但確定的利益更有價值

roman: chaap muəy nɨv day prɑsaə kray, jieng chaap dɑp nɨv ləə cʰəə

손안에 있는 새가 숲속에 있는 두 마리보다 낫다.

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: labāk zīle, kas man ir rokā, nekā mednis, kas vēl sēd kokā

sense: 較小但確定的利益更有價值

labāk zīle rokā, nekā mednis kokā

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: l'è mej un üsèll in man che cent che vola

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: Léiwer e Spatz an der Hand wei eng Dauf um Daach

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 寧願手中有一隻麻雀，也不願意屋頂上有一隻鴿子

word: поарно врапче на рака отколку гулаб на гранка

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: подобро врапче на рака отколку гулаб на гранка

sense: 較小但確定的利益更有價值

يڠ کجر تق داڤت, يڠ دکيندوڠ برچيچيرن

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: هارڤکن ݢوروه د لاڠيت, اءير د تمڤاين دچورهکن

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: yang kejar tak dapat, yang dikendong berciciran

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: harapkan guruh di langit, air di tempayan dicurahkan

sense: 較小但確定的利益更有價值

aħjar għasfur f'idejk minn mija fl-ajru

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: én fugl i hånden er bedre enn ti på taket

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: ein fugl i handa er betre enn ti på taket

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: lepszy wróbel w garści niż gołąb na dachu

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: lepszy wróbel w ręku niż cietrzew na sęku

sense: 較小但確定的利益更有價值

lepszy wróbel w ręku niż sokół na sęku

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: mais vale um pássaro na mão do que dois voando

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: nu da vrabia din mână pe cioara de pe gard

sense: 較小但確定的利益更有價值

lit: 不要拿手中的麻雀與籬笆上的烏鴉交換

word: не сули́ журавля́ в не́бе, дай сини́цу в ру́ки

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: 's fhearr eun san làimh na deich air iteig

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: 's fhearr iasg beag na bhith gun iasg idir

sense: 較小但確定的利益更有價值

боље врабац у руци него голуб на грани

sense: 較小但確定的利益更有價值

roman: bolje vrabac u ruci nego golub na grani

bolje vrabac u ruci nego golub na grani

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: lepší vrabec v hrsti ako holub na streche

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: más vale pájaro en mano que ciento volando

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: bättre en fågel i handen än tio i skogen

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: bir eldeki kuş çalıdakinin iki misli değerdir

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: краще синиця в жмені, ніж журавель в небі

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: một con chim trong tay có giá trị hơn hai con trong bụi cây

sense: 較小但確定的利益更有價值

word: våt mî èn oujhea el mwin ki deus sol håye

sense: 較小但確定的利益更有價值

gwell bach mewn llaw na mawr gerllaw

sense: 較小但確定的利益更有價值

notes: 也有將數目字「十」換成「兩」、「百」、「千」的說法；或者將「勝於」替換為「勝過」。


etymology_texts: 仿譯自拉丁語 plus valet in manibus avis unica quam dupla silvis (“一鳥在手勝過二鳥在林”)，可能源自古代中東（西元前6世紀）。西元前5世紀，以帝國亞拉姆語寫成的《阿希卡爾的故事》中就有「手中一隻麻雀勝過千隻飛翔的麻雀」的說法。

glosses: 一鳥在手勝於十鳥在林；確定的事情比單純獲得更多事情的機會更可取

text:
It is more sykyr a bryd in youre fyste
Than to have thre in the sky above
And more profitabyl to youre behove.

ref: 15th c., John Capgrave, Life of St Katherine, Bodleian MS Rawlinson poet. 118, Bk. II:

text:
May. No, but the Sides are going to be changed ; and Sir Harry is to be ſome very great Man ; and as ſoon as he is, I am to be made an Embaſſador of.
 Mrs. May. Made an Aſs of! Will you never learn of me, that a Bird in the Hand is worth two in the Buſh ?

ref: 1737, Henry Fielding, Pasquin, Act II, Scene I, p. 27:

text: [An] acquaintance ... proposed to pay a ... proportion of the cost of the cellar provided he should have as his own everything of value that might be found [excavating]. A bird in the hand, thought Bardolph, is worth two in the bush, so he ... accepted the proposal.

ref: 1864, William W. Story, “The Campagna”, in Roba Di Roma, volume II, page 8:

date: 15世紀

ogg_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/en-au-a bird in the hand is worth two in the bush.ogg


Фаронса

forms: Faronsa (romanization)

ipa: /faronˈsa/


Faranse

forms:
Faran̄sé (canonical)
Faransé (canonical)


ჶრანსა

etymology_texts: 借自鄂圖曼土耳其語 فرانسه (Firansa)。

text: ჶრანსა დო ჰოლლანდაში ოშკენდას ნაკუ ვერწი ონ?

translation: 法國和荷蘭之間有多少公里（的距離）？

roman: fransa do hollandaşi oşǩendas naǩu verǯi on?

forms:
fransa (romanization)
Fransa (Latin character)


番囝薯

zh_pron: huăng-giāng-sṳ̀

ipa: /huaŋ⁵⁵⁻²¹ ⁽ᵏ⁻⁾ŋiaŋ³³⁻²¹ ⁽ˢ⁻⁾ny⁵³/


abdications

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-abdications.wav


Allele

glosses: Allel 的主格/屬格/賓格複數

rhymes: -eːlə


σῶμα

etymology_texts: 不確定，可能源自 *twṓmə，派生自 *tewh₂- (“膨脹”)，或者源自*styṓmə，派生自 *styeH- (“變硬，硬化”)。

glosses: 身體 屍體

raw_tags: 荷馬史詩和其他早期作品中經常出現

glosses: 物質的事物（和精神的事物相對）

forms:
sôma (romanization)
σώματος (genitive)

σωματικός

roman: sōmatikós

σωμάτινος

roman: sōmátinos

σώμα

roman: sóma

ⲥⲱⲙⲁ

roman: sōma


feneko

forms:
fenekon (accusative singular)
fenekoj (plural)
fenekojn (accusative plural)

ipa: /feˈneko/

roman: fe‧ne‧ko


fennek

etymology_texts: 借自阿拉伯語 فَنَك (fanak)。

forms:
fenneks (plural)
fenneken (plural)
fennekje (diminutive)

ipa: /ˈfɛnək/

woestijnvos

sense: 耳廓狐（Vulpes zerda）


fennek

glosses: fen 的第三人稱複數直陳式現在時不定

ipa: [ˈfɛnːɛk]

parts: fen nek


fennek

etymology_texts: 源自德語 Fennek，源自阿拉伯語 فَنَك (fanak)。

forms:
fenneken (definite singular)
fenneker (indefinite plural)
fennekene (definite plural)


fennek

etymology_texts: 源自德語 Fennek，源自阿拉伯語 فَنَك (fanak)。

forms:
fenneken (definite singular)
fennekar (indefinite plural)
fennekane (definite plural)


pluviosus

etymology_texts: 源自 pluvia (“雨”) + -ōsus，源自 pluvius (“下雨的”)。

forms:
pluviōsus (canonical)
pluviōsa (feminine)
pluviōsum (neuter)

raw_tags: ；第一/第二類變格形容詞


pluviôse

etymology_texts: 借自拉丁語 pluviōsus (“下雨的，多雨的”)。

glosses: 雨月 （法國共和曆的第五個月）

forms: pluviôses (plural)

audio: LL-Q150 (fra)-Exilexi-pluviôse.wav

rhymes: -oz


lluviosu

forms:
lluviosa (feminine singular)
lluvioso (neuter singular)
lluviosos (masculine plural)
lluvioses (feminine plural)


lloviu

glosses: lluvia的另一種寫法

forms: llovios (plural)


pluvius

forms:
pluvia (feminine)
pluvium (neuter)

raw_tags: ；第一/第二類變格形容詞


pluvius

glosses: 房子的內院，一般露天，可以收集雨水

forms:
pluviī (genitive)
pluvī (genitive)


pluit

etymology_texts:
繼承自原始意大利語 *plowō，源自原始印歐語 *plew- (“流動，漂浮，洗”)，轉義表示雨的落下； 參見拉丁語 linter (“桶；水槽；船”)、古希臘語 πλύνω (plúnō，“洗”)、立陶宛語 pi̇̀lti (“潑，灑”)、德語 fließen (“流動”)。
亦參見古典亞美尼亞語 լուանամ (luanam，“洗”)。

forms:
pluō (alternative)
pluere
pluit
plūvit

raw_tags: ；第三類變位、無人稱、無被動語態、無目的動名詞語幹


無頭

forms: 无头 (Simplified-Chinese)

zh_pron: wútóu

zh_pron: ㄨˊ ㄊㄡˊ

zh_pron: wú-tóu

zh_pron: wutour

zh_pron: утоу

roman: utou

ipa: /u³⁵ tʰoʊ̯³⁵/

無頭案

roman: wútóu'àn

無頭無尾

roman: wútóuwúwěi

無頭無腦

roman: wútóuwúnǎo

無頭神

roman: bô-thâu-sîn


不單止

pos: adv

pos_title: 副詞

forms:
不单止 (Simplified-Chinese)
不單只 (Traditional-Chinese alternative)
不单只 (Simplified-Chinese alternative)

zh_pron: bat¹ daan¹ zi²

zh_pron: bāt dāan jí

zh_pron: bat⁷ daan¹ dzi²

zh_pron: bed¹ dan¹ ji²

ipa: /pɐt̚⁵ taːn⁵⁵ t͡siː³⁵/

homophone: 不單只

homophone: 不单只

homophone: 不單止

homophone: 不单止


不單只

glosses: 不單止／不单止的另一種寫法

forms: 不单只 (Simplified-Chinese)

ipa: /pɐt̚⁵ taːn⁵⁵ t͡siː³⁵/


無厘頭

etymology_texts:
借自粵語。
來自粵語口語說法莫釐頭尻／莫釐头尻 (“不分頭尾”)。
或者來自無／无 (mou4, “沒有”) + 來頭／来头 (loi4 tau4, “理由”)。

glosses: 語言和行為沒有明確目的，沒有道理

forms: 无厘头 (Simplified-Chinese)

zh_pron: wúlítóu

zh_pron: ㄨˊ ㄌㄧˊ ㄊㄡˊ

zh_pron: mou⁴ lei⁴ tau⁴

zh_pron: wú-lí-tóu

zh_pron: wulitour

zh_pron: улитоу

roman: ulitou

ipa: /u³⁵ li³⁵ tʰoʊ̯³⁵/

zh_pron: mòuh lèih tàuh

zh_pron: mou⁴ léi⁴ teo⁴

ipa: /mou̯²¹ lei̯²¹ tʰɐu̯²¹/


無厘頭

glosses: 利用荒謬、突兀且表面毫無邏輯關聯的語言和肢體動作來表現的方式

ipa: /u³⁵ li³⁵ tʰoʊ̯³⁵/

ipa: /mou̯²¹ lei̯²¹ tʰɐu̯²¹/


tendon d'Achille

forms: tendons d'Achille (plural)

ipa: /tɑ̃.dɔ̃ d‿a.ʃil/


tendons

glosses:
tendre 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
tendre 的屈折：
第一人稱複數命令式


アキレス腱

etymology_texts: アキレス (akiresu，“阿喀琉斯”) + 腱(けん) (ken，“肌腱”)

forms:
アキレス腱 (canonical)
Akiresu-ken (romanization)

other: アキレスけん

roman: [àkírésúkéń]

ipa: [a̠kʲiɾe̞sɨ̥kẽ̞ɴ]


ахиллово сухожилие

forms:
ахи́ллово сухожи́лие (canonical)
axíllovo suxožílije (romanization)
ахи́ллова сухожи́лия (genitive)
ахи́лловы сухожи́лия (nominative plural)
ахи́лловых сухожи́лий (genitive plural)

ipa: [ɐˈxʲiɫəvə sʊxɐˈʐɨlʲɪje]

parts:
а
хи́л
ло
во су
хо
жи́
ли
е


ścięgno Achillesa

ipa: /ˈɕt͡ɕɛŋɡ.nɔ a.xilˈlɛ.sa/

achilles

sense: 跟腱

parts:
ścięg
no A
chil
le
sa


ścięgno

etymology_texts: 繼承自原始斯拉夫語 *stegno。

forms: ścięgnowy (relational adjective)

ipa: /ˈɕt͡ɕɛŋɡ.nɔ/

rhymes: -ɛŋɡnɔ

parts: ścięg no


阿喀琉斯之踵

pos: phrase

pos_title: 俗語

zh_pron: Ākāliúsī zhī zhǒng

zh_pron: Ākàliúsī zhī zhǒng

zh_pron: ㄚ ㄎㄚ ㄌㄧㄡˊ ㄙ ㄓ ㄓㄨㄥˇ

zh_pron: ㄚ ㄎㄚˋ ㄌㄧㄡˊ ㄙ ㄓ ㄓㄨㄥˇ

zh_pron: ㄚ ㄎㄚ ㄌㄧㄡˊ ㄙ ㄓ ㄓㄨㄥˇ

zh_pron: Akalióusih jhih jhǒng

zh_pron: A¹-kʻa¹-liu²-ssŭ¹ chih¹ chung³

zh_pron: Ā-kā-lyóu-sz̄ jr̄ jǔng

zh_pron: Akaliousy jy joong

zh_pron: Акалюсы чжи чжун

roman: Akaljusy čži čžun

ipa: /ˀä⁵⁵ kʰä⁵⁵ li̯oʊ̯³⁵ sz̩⁵⁵ ʈ͡ʂʐ̩⁵⁵ ʈ͡ʂʊŋ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: ㄚ ㄎㄚˋ ㄌㄧㄡˊ ㄙ ㄓ ㄓㄨㄥˇ

zh_pron: Akàlióusih jhih jhǒng

zh_pron: A¹-kʻa⁴-liu²-ssŭ¹ chih¹ chung³

zh_pron: Ā-kà-lyóu-sz̄ jr̄ jǔng

zh_pron: Akahliousy jy joong

zh_pron: Акалюсы чжи чжун

ipa: /ˀä⁵⁵ kʰä⁵¹ li̯oʊ̯³⁵ sz̩⁵⁵ ʈ͡ʂʐ̩⁵⁵ ʈ͡ʂʊŋ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

كعب أخيل

sense: 致命弱點

アキレス腱

roman: Akiresuken

پاشنه آشیل

roman: pâšne-ye âšil


ắc-coóc-đê-ông

ipa: [ʔak̚˧˦ kɔk̚˧˦ ʔɗe˧˧ ʔəwŋ͡m˧˧]

ipa: [ʔak̚˦˧˥ kɔk̚˦˧˥ ʔɗej˧˧ ʔəwŋ͡m˧˧]

ipa: [ʔak̚˦˥ kɔk̚˦˥ ʔɗej˧˧ ʔəwŋ͡m˧˧]

phong cầm

sense: 風琴


regnboga

glosses:
regnbogi 的屈折：
不定賓格單數

glosses:
regnbogi 的屈折：
不定賓格複數

glosses:
regnbogi 的屈折：
不定與格單數

glosses:
regnbogi 的屈折：
不定屬格單數

glosses:
regnbogi 的屈折：
不定屬格複數

forms: rēnboga (alternative)


regnboga

etymology_texts: 繼承自原始西日耳曼語 *regnabogō，繼承自原始日耳曼語 *regnabugô。與古弗里斯蘭語 reinboga、古撒克遜語 *reganbogo、古荷蘭語 *reganbogo、古高地德語 reginbogo 及古諾爾斯語 regnbogi 同源。字面分析等同於reġn (“雨”) + boga (“弓”)。

forms: reġnboga (canonical)


безнадёжность

etymology_texts: 源自 безнадёжный (beznadjóžnyj，“絕望的”) + -ость (-ostʹ)。

forms:
beznadjóžnostʹ (romanization)
безнадёжности (genitive)

ipa: [bʲɪznɐˈdʲɵʐnəsʲtʲ]


обнять

forms:
обня́ть (canonical)
obnjátʹ (romanization)
обнима́ть (imperfective)

ipa: [ɐbˈnʲætʲ]

обня́ться

roman: obnjátʹsja

обнима́ться

roman: obnimátʹsja

объя́тие

roman: obʺjátije

notes: 本詞多為表示某人擁抱另一個人的及物動詞，並不一定是兩個人相擁。要表示相互擁抱，請參見обнима́ться (obnimátʹsja)。


peperoncini

glosses: 希臘和意大利菜所使用的一種比較辣的辣椒

text: Stir in sugar, parsley and peperoncini.

translation: 放糖、歐芹和意大利乾辣椒並攪拌。

ref: 2007年 2月21日，「Recipe: Zappa Family Spaghetti Sauce」，收錄於 New York Times：


трусиха

glosses: трус (trus) 的陰性等價詞：膽小的女人或女孩

text: — Смела ли Маша? — отвечала её мать. — Нет, Маша трусиха. До сих пор не может слышать выстрела из ружья: так и затрепещется.

translation: “瑪莎勇敢嗎？”她母親回道。“不，瑪莎是個膽小鬼。她一聽見槍聲就嚇得渾身發抖。”

roman: — Smela li Maša? — otvečala jejó matʹ. — Net, Maša trusixa. Do six por ne možet slyšatʹ vystrela iz ružʹja: tak i zatrepeščetsja.

ref: 1836，Александр Пушкин，「Глава III. Крепость」，收錄於 Капитанская дочка，London：Henry S. King & Co.；English translation from Ekaterina Telfer（譯），The Captain's Daughter，1875：

forms:
труси́ха (canonical)
trusíxa (romanization)
труси́хи (genitive)
труси́хи (nominative plural)
труси́х (genitive plural)
трус

ipa: [trʊˈsʲixə]


Peperoni

forms:
Peperoni (genitive)
Peperoni (plural)
Peperonis (plural)

ipa: /pepəˈʁoːni/

ipa: [ˌpɛ-]

ipa: [ˌpeː-]

Chilischote

sense: 辣椒

Paprika

sense: 甜椒

notes: Peperoni 一般指大個兒的辣椒，尤其是醃製過的。小個兒和／或乾燥過的則更常用 Chilischote。


Peperoni

forms: Peperonien (plural)

Paprika

sense: 一年生辣椒（Capsicum annuum）


Pfefferoni

forms:
Pfefferoni (genitive)
Pfefferoni (plural)

ipa: [p͡fɛfəˈʁoːni]


Peperoncino

forms:
Peperoncinos (genitive)
Peperoncini (plural)
Peperoncino (genitive)
Peperoncini (plural)

ipa: /pepəʁɔnˈtʃiːno/


agradece

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數命令式


agradece

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數命令式


agradece

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數命令式

ipa: /aɡɾaˈdeθe/

ipa: /aɡɾaˈdese/

rhymes: -eθe

rhymes: -ese


agradeceche

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準，較不推薦) 第二人稱單數簡單過去時直陳式


agradeced

glosses: agradecer 的第二人稱複數命令式


agradecede

glosses: agradecer 的第二人稱複數命令式


agradecedes

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時直陳式


agradecedme

glosses: agradecer 的第二人稱複數命令式與 me 的合詞


agradecei

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數命令式


agradecei

glosses: agradecer 的第二人稱複數命令式


agradeceis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數現在時直陳式


agradeceis

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時直陳式


agradecem

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數現在時直陳式


agradecem

glosses: agradecer 的第三人稱複數現在時直陳式


agradecemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數現在時/簡單過去時直陳式


agradecemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數現在時/簡單過去時直陳式

parts: a gra de ce mos


agradecemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數現在時直陳式

ipa: /aɡɾadeˈθemos/

ipa: /aɡɾadeˈsemos/

rhymes: -emos


agradecen

glosses: agradecer 的第三人稱複數現在時直陳式


agradecen

glosses: agradecer 的第三人稱複數現在時直陳式


agradecera

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去完成時直陳式


agradecera

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去完成時直陳式


agradecerades

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去完成時直陳式


agradeceram

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數簡單過去時/過去完成時直陳式


agradeceram

glosses: agradecer 的第三人稱複數簡單過去時/過去完成時直陳式


agradeceramos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去完成時直陳式


agradeceran

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去完成時直陳式


agradeceras

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去完成時直陳式


agradeceras

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去完成時直陳式


agradecerdes

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱複數人稱不定式


agradecerdes

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱複數人稱不定式


agradeceredes

glosses: agradecer 的第二人稱複數將來時直陳式


agradecerei

glosses: agradecer 的第一人稱單數將來時直陳式


agradecerei

glosses: agradecer 的第一人稱單數將來時直陳式


agradecereis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數將來時直陳式


agradecereis

glosses: agradecer 的第二人稱複數將來時直陳式


agradecerem

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第三人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第三人稱複數人稱不定式


agradecerem

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數人稱不定式


agradeceremos

glosses: agradecer 的第一人稱複數將來時直陳式


agradeceremos

glosses: agradecer 的第一人稱複數將來時直陳式


agradeceremos

glosses: agradecer 的第一人稱複數將來時直陳式

ipa: /aɡɾadeθeˈɾemos/

ipa: /aɡɾadeseˈɾemos/


agradeceren

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數人稱不定式


agradeceres

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數人稱不定式


agradeceres

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第二人稱單數人稱不定式


agradeceria

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱/第三人稱單數條件式


agradeceria

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數條件式


agradeceriades

glosses: agradecer 的第二人稱複數條件式


agradeceriam

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數條件式


agradeceriam

glosses: agradecer 的第三人稱複數條件式


agradeceriamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數條件式


agradecerias

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱單數條件式


agradecerias

glosses: agradecer 的第二人稱單數條件式


agradecermos

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數人稱不定式


agradecermos

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數將來時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數人稱不定式


agradeceron

glosses: agradecer 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


agradecerá

glosses: agradecer 的第三人稱單數將來時直陳式


agradecerá

glosses: agradecer 的第三人稱單數將來時直陳式


agradecerá

glosses: agradecer 的第三人稱單數將來時直陳式

ipa: /aɡɾadeθeˈɾa/

ipa: /aɡɾadeseˈɾa/

rhymes: -a


agradecerám

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數將來時直陳式


agradecerán

glosses: agradecer 的第三人稱複數將來時直陳式


agradecerán

glosses: agradecer 的第三人稱複數將來時直陳式


agradecerás

glosses: agradecer 的第二人稱單數將來時直陳式


agradecerás

glosses: agradecer 的第二人稱單數將來時直陳式


agradecerás

glosses: agradecer 的第二人稱單數將來時直陳式

ipa: /aɡɾadeθeˈɾas/

ipa: /aɡɾadeseˈɾas/


agradecerão

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數將來時直陳式


agradecerão

glosses: agradecer 的第三人稱複數將來時直陳式


agradeceré

glosses: agradecer 的第一人稱單數將來時直陳式


agradeceréis

glosses: agradecer 的第二人稱複數將來時直陳式


agradecería

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數條件式


agradecería

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數條件式


agradeceríades

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數條件式


agradeceríais

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準，較不推薦) 第二人稱複數條件式


agradeceríais

glosses: agradecer 的第二人稱複數條件式


agradeceríamos

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱複數條件式


agradeceríamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數條件式


agradeceríamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數條件式

ipa: /aɡɾadeθeˈɾiamos/

ipa: /aɡɾadeseˈɾiamos/

rhymes: -iamos


agradecerían

glosses: agradecer 的第三人稱複數條件式


agradecerían

glosses: agradecer 的第三人稱複數條件式


agradecerías

glosses: agradecer 的第二人稱單數條件式


agradecerías

glosses: agradecer 的第二人稱單數條件式


agradeceríeis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數條件式


agradeceríeis

glosses: agradecer 的第二人稱複數條件式


agradeces

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時直陳式


agradeces

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時直陳式


agradeces

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時直陳式

ipa: /aɡɾaˈdeθes/

ipa: /aɡɾaˈdeses/

rhymes: -eθes

rhymes: -eses


agradecese

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecesen

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


agradeceses

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecesse

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecesse

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecessem

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecessem

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecesses

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecesses

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


agradeceste

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱單數簡單過去時直陳式


agradeceste

glosses: agradecer 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


agradecestes

glosses: agradecer 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


agradecestes

glosses: agradecer 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


agradeceu

glosses: agradecer 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


agradeceu

glosses: agradecer 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


agradeci

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱單數簡單過去時直陳式


agradeci

glosses: agradecer 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


agradecia

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


agradecia

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


agradeciades

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradeciam

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數過去未完成時直陳式


agradeciam

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


agradeciamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


agradecias

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱單數過去未完成時直陳式


agradecias

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


agradeciches

glosses: agradecer 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


agradeciera

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecierais

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecieran

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecieras

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


agradeciere

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


agradeciereis

glosses: agradecer 的第二人稱複數將來時虛擬式


agradecieren

glosses: agradecer 的第三人稱複數將來時虛擬式


agradecieres

glosses: agradecer 的第二人稱單數將來時虛擬式


agradecieron

glosses: agradecer 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


agradeciese

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecieseis

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradeciesen

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecieses

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


agradecim

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱單數簡單過去時直陳式


agradecimos

glosses: agradecer 的第一人稱複數簡單過去時直陳式


agradeciste

glosses: agradecer 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


agradecisteis

glosses: agradecer 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


agradeciéramos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


agradeciéremos

glosses: agradecer 的第一人稱複數將來時虛擬式


agradeciésemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


agradeció

glosses: agradecer 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


agradecéis

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時直陳式


agradecésedes

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecésemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecêrades

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去完成時直陳式


agradecêrais

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準，較不推薦) 第二人稱複數過去完成時直陳式


agradecêramos

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱複數過去完成時直陳式


agradecêramos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去完成時直陳式


agradecêreis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去完成時直陳式


agradecêreis

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去完成時直陳式


agradecêrom

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第三人稱複數簡單過去時直陳式


agradecêssedes

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecêsseis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecêsseis

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecêssemos

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecêssemos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


agradecí

glosses: agradecer 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


agradecía

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


agradecía

glosses: agradecer 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


agradecíades

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíais

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準，較不推薦) 第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíais

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíamos

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíamos

glosses: agradecer 的第一人稱複數過去未完成時直陳式

ipa: /aɡɾadeˈθiamos/

ipa: /aɡɾadeˈsiamos/


agradecían

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


agradecían

glosses: agradecer 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


agradecías

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


agradecías

glosses: agradecer 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


agradecíeis

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradecíeis

glosses: agradecer 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


agradecín

glosses: agradecer 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


agradeza

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數命令式


agradezades

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時虛擬式


agradezamos

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數命令式


agradezan

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數命令式


agradezas

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時虛擬式


agradezca

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數命令式


agradezcamos

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數命令式


agradezcan

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數命令式


agradezcas

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時虛擬式


agradezco

glosses: agradecer 的第一人稱單數現在時直陳式


agradezcáis

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時虛擬式


agradezo

glosses: agradecer 的第一人稱單數現在時直陳式


agradeça

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第三人稱單數命令式


agradeça

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱單數命令式


agradeçades

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數現在時虛擬式


agradeçais

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱複數現在時虛擬式


agradeçais

glosses: agradecer 的第二人稱複數現在時虛擬式


agradeçam

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第三人稱複數命令式


agradeçam

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第三人稱複數命令式


agradeçamos

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的(重新融入主義標準) 屈折：
第一人稱複數命令式


agradeçamos

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
agradecer 的屈折：
第一人稱複數命令式


agradeças

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第二人稱單數現在時虛擬式


agradeças

glosses: agradecer 的第二人稱單數現在時虛擬式


agradeço

glosses: agradecer 的(重新融入主義標準) 第一人稱單數現在時直陳式


agradeço

glosses: agradecer 的第一人稱單數現在時直陳式


cohonda

glosses:
cohonder 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
cohonder 的屈折：
第三人稱單數命令式


cohondamos

glosses:
cohonder 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
cohonder 的屈折：
第一人稱複數命令式


cohondan

glosses:
cohonder 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
cohonder 的屈折：
第三人稱複數命令式


cohondas

glosses: cohonder 的第二人稱單數現在時虛擬式


cohonde

glosses:
cohonder 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
cohonder 的屈折：
第二人稱單數命令式


cohonded

glosses: cohonder 的第二人稱複數命令式


cohondemos

glosses: cohonder 的第一人稱複數現在時直陳式


cohonden

glosses: cohonder 的第三人稱複數現在時直陳式


cohonderemos

glosses: cohonder 的第一人稱複數將來時直陳式


cohonderá

glosses: cohonder 的第三人稱單數將來時直陳式


cohonderán

glosses: cohonder 的第三人稱複數將來時直陳式


cohonderás

glosses: cohonder 的第二人稱單數將來時直陳式


cohonderé

glosses: cohonder 的第一人稱單數將來時直陳式


cohonderéis

glosses: cohonder 的第二人稱複數將來時直陳式


cohondería

glosses: cohonder 的第一人稱/第三人稱單數條件式


cohonderíais

glosses: cohonder 的第二人稱複數條件式


cohonderíamos

glosses: cohonder 的第一人稱複數條件式


cohonderían

glosses: cohonder 的第三人稱複數條件式


cohonderías

glosses: cohonder 的第二人稱單數條件式


cohondes

glosses: cohonder 的第二人稱單數現在時直陳式


cohondido

forms:
cohondida (feminine)
cohondidos (masculine plural)
cohondidas (feminine plural)

ipa: /koonˈdido/


cohondiera

glosses: cohonder 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


cohondierais

glosses: cohonder 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondieran

glosses: cohonder 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondieras

glosses: cohonder 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


cohondiere

glosses: cohonder 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


cohondiereis

glosses: cohonder 的第二人稱複數將來時虛擬式


cohondieren

glosses: cohonder 的第三人稱複數將來時虛擬式


cohondieres

glosses: cohonder 的第二人稱單數將來時虛擬式


cohondieron

glosses: cohonder 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


cohondiese

glosses: cohonder 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


cohondieseis

glosses: cohonder 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondiesen

glosses: cohonder 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondieses

glosses: cohonder 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


cohondimos

glosses: cohonder 的第一人稱複數簡單過去時直陳式


cohondiste

glosses: cohonder 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


cohondisteis

glosses: cohonder 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


cohondiéramos

glosses: cohonder 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondiéremos

glosses: cohonder 的第一人稱複數將來時虛擬式


cohondiésemos

glosses: cohonder 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


cohondió

glosses: cohonder 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


cohondo

glosses: cohonder 的第一人稱單數現在時直陳式


cohondáis

glosses: cohonder 的第二人稱複數現在時虛擬式


cohondás

glosses: cohonder 的第二人稱單數voseo現在時虛擬式


cohondéis

glosses: cohonder 的第二人稱複數現在時直陳式


cohondés

glosses: cohonder 的第二人稱單數voseo現在時直陳式


cohondí

glosses: cohonder 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


cohondía

glosses: cohonder 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


cohondíais

glosses: cohonder 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


cohondíamos

glosses: cohonder 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


cohondían

glosses: cohonder 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


cohondías

glosses: cohonder 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


fastidia

glosses: fastīdium 的主格/賓格/呼格複數

forms: fastīdia (canonical)


fastidia

glosses:
fastidiar 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

glosses:
fastidiar 的屈折：
第二人稱單數命令式


fastidiaba

glosses: fastidiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


fastidiabais

glosses: fastidiar 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


fastidiaban

glosses: fastidiar 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


fastidiabas

glosses: fastidiar 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


fastidiad

glosses: fastidiar 的第二人稱複數命令式


fastidiado

forms:
fastidiada (feminine)
fastidiados (masculine plural)
fastidiadas (feminine plural)

ipa: /fastiˈdjado/

rhymes: -ado


fastidiamos

glosses: fastidiar 的第一人稱複數現在時/簡單過去時直陳式


fastidian

glosses: fastidiar 的第三人稱複數現在時直陳式


fastidiara

glosses: fastidiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


fastidiarais

glosses: fastidiar 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


fastidiaran

glosses: fastidiar 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


fastidiaras

glosses: fastidiar 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


fastidiare

glosses: fastīdiō 的第二人稱單數現在時被動態虛擬式

forms: fastīdiāre (canonical)


fastidiare

glosses: fastidiar 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


fastidiareis

glosses: fastidiar 的第二人稱複數將來時虛擬式


fastidiaremos

glosses: fastidiar 的第一人稱複數將來時直陳式


fastidiaren

glosses: fastidiar 的第三人稱複數將來時虛擬式


fastidiares

glosses: fastidiar 的第二人稱單數將來時虛擬式


fastidiaron

glosses: fastidiar 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


fastidiará

glosses: fastidiar 的第三人稱單數將來時直陳式


fastidiarán

glosses: fastidiar 的第三人稱複數將來時直陳式


fastidiarás

glosses: fastidiar 的第二人稱單數將來時直陳式


fastidiaré

glosses: fastidiar 的第一人稱單數將來時直陳式


fastidiaréis

glosses: fastidiar 的第二人稱複數將來時直陳式


fastidiaría

glosses: fastidiar 的第一人稱/第三人稱單數條件式


fastidiaríais

glosses: fastidiar 的第二人稱複數條件式


fastidiaríamos

glosses: fastidiar 的第一人稱複數條件式


fastidiarían

glosses: fastidiar 的第三人稱複數條件式


fastidiarías

glosses: fastidiar 的第二人稱單數條件式


fastidias

glosses: fastīdiō 的第二人稱單數現在時主動態虛擬式

forms: fastīdiās (canonical)