громоздившись

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
громозди́вшись (canonical)
gromozdívšisʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲifʂɨsʲ]


громоздил

pos: verb

pos_title: 動詞

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́л (canonical)
gromozdíl (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫ]


громоздила

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́ла (canonical)
gromozdíla (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫə]


громоздилась

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́лась (canonical)
gromozdílasʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫəsʲ]


громоздили

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́ли (canonical)
gromozdíli (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲilʲɪ]


громоздились

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́лись (canonical)
gromozdílisʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲilʲɪsʲ]


громоздило

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́ло (canonical)
gromozdílo (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫə]


громоздилось

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́лось (canonical)
gromozdílosʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫəsʲ]


громоздился

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
громозди́лся (canonical)
gromozdílsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


громоздим

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́м (canonical)
gromozdím (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲim]


громоздимся

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́мся (canonical)
gromozdímsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲimsʲə]


громоздимый

pos_title: 分詞

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
громозди́мый (canonical)
gromozdímyj (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲimɨj]


громоздись

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
громозди́сь (canonical)
gromozdísʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲisʲ]


громоздит

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́т (canonical)
gromozdít (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲit]


громоздите

glosses:
громозди́ть (gromozdítʹ) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
громозди́ть (gromozdítʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
громозди́те (canonical)
gromozdíte (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲitʲe]


громоздитесь

glosses:
громозди́ться (gromozdítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
громозди́ться (gromozdítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
громозди́тесь (canonical)
gromozdítesʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲitʲɪsʲ]


громоздится

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́тся (canonical)
gromozdítsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲit͡sːə]


громоздишь

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́шь (canonical)
gromozdíšʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiʂ]


громоздишься

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозди́шься (canonical)
gromozdíšʹsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲiʂsʲə]


громоздя

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
громоздя́ (canonical)
gromozdjá (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲa]


громоздясь

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
громоздя́сь (canonical)
gromozdjásʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲæsʲ]


громоздят

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
громоздя́т (canonical)
gromozdját (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲat]


громоздятся

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
громоздя́тся (canonical)
gromozdjátsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲat͡sːə]


громоздящий

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
громоздя́щий (canonical)
gromozdjáščij (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲæɕːɪj]


громоздящийся

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
громоздя́щийся (canonical)
gromozdjáščijsja (romanization)

ipa: [ɡrəmɐzʲˈdʲæɕːɪjsʲə]


громозжу

glosses: громозди́ть (gromozdítʹ) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозжу́ (canonical)
gromozžú (romanization)

ipa: [ɡrəmɐˈʐːu]

ipa: [ɡrəmɐˈʑːu]


громозжусь

glosses: громозди́ться (gromozdítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
громозжу́сь (canonical)
gromozžúsʹ (romanization)

ipa: [ɡrəmɐˈʐːusʲ]

ipa: [ɡrəmɐˈʑːʉsʲ]


грохнемся

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнемся (canonical)
gróxnemsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʲɪmsʲə]


грохнетесь

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнетесь (canonical)
gróxnetesʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʲɪtʲɪsʲ]


грохнется

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнется (canonical)
gróxnetsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʲɪt͡sə]


грохнешься

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнешься (canonical)
gróxnešʹsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʲɪʂsʲə]


грохнись

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
гро́хнись (canonical)
gróxnisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʲɪsʲ]


грохнитесь

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
гро́хнитесь (canonical)
gróxnitesʹ (romanization)


грохнувшийся

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
гро́хнувшийся (canonical)
gróxnuvšijsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊfʂɨjsʲə]


грохнувшись

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
гро́хнувшись (canonical)
gróxnuvšisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊfʂɨsʲ]


грохнулась

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
гро́хнулась (canonical)
gróxnulasʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊɫəsʲ]


грохнулись

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
гро́хнулись (canonical)
gróxnulisʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊlʲɪsʲ]


грохнулось

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
гро́хнулось (canonical)
gróxnulosʹ (romanization)


грохнулся

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
гро́хнулся (canonical)
gróxnulsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊɫs⁽ʲ⁾ə]


грохнусь

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнусь (canonical)
gróxnusʹ (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊsʲ]


грохнутся

glosses: гро́хнуться (gróxnutʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
гро́хнутся (canonical)
gróxnutsja (romanization)

ipa: [ˈɡroxnʊt͡sə]


двигавшийся

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
дви́гавшийся (canonical)
dvígavšijsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəfʂɨjsʲə]


двигавшись

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
дви́гавшись (canonical)
dvígavšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəfʂɨsʲ]


двигаемся

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гаемся (canonical)
dvígajemsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡə(j)ɪmsʲə]


двигаетесь

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гаетесь (canonical)
dvígajetesʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡə(j)ɪtʲɪsʲ]


двигается

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гается (canonical)
dvígajetsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡə(j)ɪt͡sə]


двигаешься

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гаешься (canonical)
dvígaješʹsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡə(j)ɪʂsʲə]


двигайся

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
дви́гайся (canonical)
dvígajsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəjsʲə]


двигайтесь

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
дви́гайтесь (canonical)
dvígajtesʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəjtʲɪsʲ]


двигалась

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дви́галась (canonical)
dvígalasʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəɫəsʲ]


двигались

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
дви́гались (canonical)
dvígalisʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəlʲɪsʲ]


двигалось

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дви́галось (canonical)
dvígalosʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəɫəsʲ]


двигался

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дви́гался (canonical)
dvígalsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəɫs⁽ʲ⁾ə]


двигаюсь

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гаюсь (canonical)
dvígajusʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəjʉsʲ]


двигаются

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дви́гаются (canonical)
dvígajutsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəjʊt͡sə]


двигающийся

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дви́гающийся (canonical)
dvígajuščijsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡəjʉɕːɪjsʲə]


двигаясь

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дви́гаясь (canonical)
dvígajasʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiɡə(j)ɪsʲ]


движась

glosses: дви́гаться (dvígatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дви́жась (canonical)
dvížasʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐəsʲ]


движемся

forms:
дви́жемся (canonical)
dvížemsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐɨmsʲə]


движетесь

forms:
дви́жетесь (canonical)
dvížetesʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐɨtʲɪsʲ]


движется

forms:
дви́жется (canonical)
dvížetsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐɨt͡sə]


движешься

forms:
дви́жешься (canonical)
dvížešʹsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐɨʂsʲə]


движусь

forms:
дви́жусь (canonical)
dvížusʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐʊsʲ]


движутся

forms:
дви́жутся (canonical)
dvížutsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲiʐʊt͡sə]


двинемся

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дви́немся (canonical)
dvínemsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲɪmsʲə]


двинетесь

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дви́нетесь (canonical)
dvínetesʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲɪtʲɪsʲ]


двинется

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дви́нется (canonical)
dvínetsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲɪt͡sə]


двинешься

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дви́нешься (canonical)
dvínešʹsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲɪʂsʲə]


двинувшийся

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
дви́нувшийся (canonical)
dvínuvšijsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊfʂɨjsʲə]


двинувшись

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
дви́нувшись (canonical)
dvínuvšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊfʂɨsʲ]


двинулась

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
дви́нулась (canonical)
dvínulasʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊɫəsʲ]


двинулись

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
дви́нулись (canonical)
dvínulisʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊlʲɪsʲ]


двинулось

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
дви́нулось (canonical)
dvínulosʹ (romanization)


двинулся

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
дви́нулся (canonical)
dvínulsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊɫs⁽ʲ⁾ə]


двинусь

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дви́нусь (canonical)
dvínusʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊsʲ]


двинутся

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дви́нутся (canonical)
dvínutsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʊt͡sə]


двинься

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
дви́нься (canonical)
dvínʹsja (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲsʲə]


двиньтесь

glosses: дви́нуться (dvínutʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
дви́ньтесь (canonical)
dvínʹtesʹ (romanization)

ipa: [ˈdvʲinʲtʲɪsʲ]


делавшийся

glosses: де́латься (délatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
де́лавшийся (canonical)
délavšijsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəfʂɨjsʲə]


делавшись

glosses: де́латься (délatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
де́лавшись (canonical)
délavšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəfʂɨsʲ]


делаемся

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
де́лаемся (canonical)
délajemsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫə(j)ɪmsʲə]


делаетесь

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
де́лаетесь (canonical)
délajetesʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫə(j)ɪtʲɪsʲ]


делается

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
де́лается (canonical)
délajetsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫə(j)ɪt͡sə]


делаешься

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
де́лаешься (canonical)
délaješʹsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫə(j)ɪʂsʲə]


делайся

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
де́лайся (canonical)
délajsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəjsʲə]


делайтесь

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
де́лайтесь (canonical)
délajtesʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəjtʲɪsʲ]


делалась

glosses: де́латься (délatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
де́лалась (canonical)
délalasʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəɫəsʲ]


делались

glosses: де́латься (délatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
де́лались (canonical)
délalisʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəlʲɪsʲ]


weghören

pos_title: 动词

forms:
hört weg (third-person singular present)
hörte weg (past)
weggehört (past participle)
haben (auxiliary)

ipa: /ˈvɛkˌhøːʁən/

rhymes: -øːʀən

rhymes: -øːʁən


делалось

glosses: де́латься (délatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
де́лалось (canonical)
délalosʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəɫəsʲ]


делался

glosses: де́латься (délatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
де́лался (canonical)
délalsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəɫs⁽ʲ⁾ə]


делаюсь

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
де́лаюсь (canonical)
délajusʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəjʉsʲ]


делаются

glosses: де́латься (délatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

text: Царь Ирод, услышав об Иисусе (ибо имя Его стало гласно), говорил: это Иоанн Креститель воскрес из мертвых, и потому чудеса делаются им.

translation: 耶穌的名聲傳揚出來；希律王聽見了，就說，施洗的約翰從死裡復活了，所以這些異能由他裡面發出來。

roman: Carʹ Irod, uslyšav ob Iisuse (ibo imja Jevo stalo glasno), govoril: eto Ioann Krestitelʹ voskres iz mertvyx, i potomu čudesa delajutsja im.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 6:14」：

forms:
де́лаются (canonical)
délajutsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəjʊt͡sə]


делающийся

glosses: де́латься (délatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
де́лающийся (canonical)
délajuščijsja (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫəjʉɕːɪjsʲə]


делаясь

glosses: де́латься (délatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
де́лаясь (canonical)
délajasʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲeɫə(j)ɪsʲ]


державшийся

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
держа́вшийся (canonical)
deržávšijsja (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐafʂɨjsʲə]


державшись

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
держа́вшись (canonical)
deržávšisʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐafʂɨsʲ]


держалась

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
держа́лась (canonical)
deržálasʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐaɫəsʲ]


держались

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
держа́лись (canonical)
deržálisʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐalʲɪsʲ]


держалось

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
держа́лось (canonical)
deržálosʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐaɫəsʲ]


держался

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
держа́лся (canonical)
deržálsja (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐaɫs⁽ʲ⁾ə]


держась

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
держа́сь (canonical)
deržásʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐasʲ]


держатся

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
де́ржатся (canonical)
déržatsja (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐət͡sə]


держащийся

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
держа́щийся (canonical)
deržáščijsja (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐaɕːɪjsʲə]


держимся

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
де́ржимся (canonical)
déržimsja (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐɨmsʲə]


держись

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
держи́сь (canonical)
deržísʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐɨsʲ]

rhymes: -ɨsʲ


держитесь

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

text: Ибо вы, оставив заповедь Божию, держитесь предания человеческого, омовения кружек и чаш, и делаете многое другое, сему подобное.

translation: 你們丟棄天主的誡命，守著古人所傳下來的規矩，去洗盃爵盌盞，你們還作許多這樣的事。

roman: Ibo vy, ostaviv zapovedʹ Božiju, deržitesʹ predanija čelovečeskovo, omovenija kružek i čaš, i delajete mnogoje drugoje, semu podobnoje.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 7:8」：

forms:
де́ржитесь (canonical)
déržitesʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐɨtʲɪsʲ]

ipa: [dʲɪrˈʐɨtʲɪsʲ]


держитесь

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
держи́тесь (canonical)
deržítesʹ (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐɨtʲɪsʲ]

ipa: [dʲɪrˈʐɨtʲɪsʲ]


держится

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
де́ржится (canonical)
déržitsja (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐɨt͡sə]


держишься

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
де́ржишься (canonical)
déržišʹsja (romanization)

ipa: [ˈdʲerʐɨʂsʲə]


держусь

glosses: держа́ться (deržátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
держу́сь (canonical)
deržúsʹ (romanization)

ipa: [dʲɪrˈʐusʲ]


дислоцировав

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
дислоци́ровав (canonical)
dislocírovav (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəf]


дислоцировавши

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
дислоци́ровавши (canonical)
dislocírovavši (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəfʂɨ]


дислоцировавший

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
дислоци́ровавший (canonical)
dislocírovavšij (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəfʂɨj]


дислоцировал

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
дислоци́ровал (canonical)
dislocíroval (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəɫ]


дислоцировала

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
дислоци́ровала (canonical)
dislocírovala (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəɫə]


дислоцировали

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的複數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
дислоци́ровали (canonical)
dislocírovali (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəlʲɪ]


дислоцировало

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體/完整體

forms:
дислоци́ровало (canonical)
dislocírovalo (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvəɫə]


дислоцированный

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時被動態非完整體分詞

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的過去時被動態完整體分詞

forms:
дислоци́рованный (canonical)
dislocírovannyj (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrəvən(ː)ɨj]


дислоцируем

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́руем (canonical)
dislocírujem (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊ(j)ɪm]


дислоцируемый

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
дислоци́руемый (canonical)
dislocírujemyj (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊ(j)ɪmɨj]


дислоцирует

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́рует (canonical)
dislocírujet (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊ(j)ɪt]


дислоцируете

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́руете (canonical)
dislocírujete (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊ(j)ɪtʲe]


дислоцируешь

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第二人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́руешь (canonical)
dislocíruješʹ (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊ(j)ɪʂ]


дислоцируй

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體/完整體

forms:
дислоци́руй (canonical)
dislocíruj (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊj]


дислоцируйте

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的第二人稱複數命令式非完整體/完整體

forms:
дислоци́руйте (canonical)
dislocírujte (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊjtʲe]


дислоцирую

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第一人稱單數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́рую (canonical)
dislocíruju (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊjʊ]


дислоцируют

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的屈折：
第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дислоци́руют (canonical)
dislocírujut (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊjʊt]


дислоцирующий

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дислоци́рующий (canonical)
dislocírujuščij (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊjʉɕːɪj]


дислоцируя

glosses: дислоци́ровать (dislocírovatʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дислоци́руя (canonical)
dislocíruja (romanization)

ipa: [dʲɪsɫɐˈt͡sɨrʊjə]


перил

pos: noun

pos_title: 名詞

glosses: пери́ла (períla) 的屬格

forms:
пери́л (canonical)
períl (romanization)

ipa: [pʲɪˈrʲiɫ]


перилам

glosses: пери́ла (períla) 的與格

forms:
пери́лам (canonical)
perílam (romanization)

ipa: [pʲɪˈrʲiɫəm]


перилами

glosses: пери́ла (períla) 的工具格

forms:
пери́лами (canonical)
perílami (romanization)

ipa: [pʲɪˈrʲiɫəmʲɪ]


перилах

glosses: пери́ла (períla) 的前置格

forms:
пери́лах (canonical)
perílax (romanization)

ipa: [pʲɪˈrʲiɫəx]


dork

pos_title: 名词

etymology_texts:
美国20世纪60年代，可能源自dick (“鸡巴”)在学生用语中的委婉形式，特别是在美国中西部。本词从未用于特指鲸鱼的阴茎，而只是指广义的阴茎。
另一词源理论认为其源自方言挪威語 dorg (“一摞；蠢人”)。

glosses: 傻子，呆子 （指愚蠢，不善交际，跟不上时代，或者有小众爱好的人）

text: I entitled the piece "Dorky", dork being slang for a person who does not belong to popular groups, usually an outsider, an odd person, sometimes inept, other times cranky.

ref: 1962, Alain Robbe-Grillet, Last year at Marienbad, page 167:

text: I didn’t have any clothes and I had short hair and looked like a dork. Girls wouldn’t go out with me.

ref: 1967, Don Moser and Jerry Cohen, The Pied Piper of Tucson:

date: 自20世纪起

text: As a matter of fact, this slob was full of information today. He told me why we Jews have different dorks.

ref: 1962, Jerome Weidman, The Sound of Bow Bells, page 362:

text: "You’re dead, Trashmouth," Vince “Boogers” Taliendo told him, pulling his jock up over a dork roughly the size and shape of an anemic peanut.

ref: 1986, Stephen King, It:

text: "There's that dork whose wife cut off his dork." And when people ask him for an autograph he writes, "Best of luck to Betsy. Signed, the guy whose wife cut off his penis."

ref: 2005, Mike Judge, Reading Sucks: The Collected Works of Beavis and Butthead:

forms: dorks (plural)

ipa: /dɔɹk/

ipa: /dɔːk/

rhymes: -ɔː(ɹ)k

notes: 狭义指笨拙或者老土的人，广义上指“傻子”。对比doofus、twit。


dork

etymology_texts: 不確定，可能源自低地蘇格蘭語。见dirk。

glosses: dirk (“长匕首”)的另一種寫法


centered

pos: adj

pos_title: 形容詞

forms:
centred (alternative)
more centered (comparative)
most centered (superlative)

audio: LL-Q1860 (eng)-Persent101-centered.wav

rhymes: -ɛntə(ɹ)d


centered

glosses: center 的簡單過去時和過去時分詞

forms: centred (alternative)


ポテチ

glosses: ポテトチップ (poteto chippu，“薯片”) 的截斷形式

text: ポテチを取り食べる

translation: 我拿片薯片吃

roman: Potechi o tori taberu

ref: 2004年 9月8日，大場鶇 with 小畑健，「ｐａｇｅ(ページ)．１７(じゅうしち) 芥(ゴミ) [第17頁 垃圾]」，收錄於 [DEATH](デス) [NOTE](ノート) [死亡筆記]，第3卷（虛構作品），東京：集英社，→ISBN，20頁：

ruby: 取 と

ruby: 食 た

forms: potechi (romanization)

other: ポテチ

roman: [póꜜtèchì]

ipa: [po̞te̞t͡ɕi]


オープンソース

glosses: 開源軟件，開放原始碼軟體

forms: ōpun sōsu (romanization)

other: オープンソース

roman: [òópúńsóꜜòsù]

ipa: [o̞ːpɯ̟̃ɰ̃so̞ːsɨ]


オイスターソース

forms: oisutā sōsu (romanization)

other: オイスターソース

roman: [òísútáásóꜜòsù]

ipa: [o̞isɨta̠ːso̞ːsɨ]


二兎を追う者は一兎をも得ず

pos: proverb

pos_title: 諺語

etymology_texts:
字面意思是「追著兩隻兔子的人，一隻兔子也得不到」。
可以拆解為二(に) (ni，“二，兩”) + 兎(と) (to，“兔子”) + を (o，賓語標記) + 追(お)う (ou，“追逐；追求”) + 者(もの) (mono，“……的人”) + は (ha，主語標記) + 一(いち) (ichi，“一”) + 兎(と) (to，“兔子”) + を (o，賓語標記) + も (mo，“也；無論……都”) + 得(え)ず (ezu，“得不到”，文語下二段活用動詞得(う)る (uru) 的否定形，相當於現代日語的得(え)ない (enai))。

glosses: 魚與熊掌不可兼得，貪多嚼不爛；想同時做兩件事的人，最終兩件事都不會成功

forms:
二兎を追う者は一兎をも得ず (alternative kanji)
二兎を追う者は一兎を得ず (alternative)
二兎を追う者は一兎をも得ず (canonical)
nito o ou mono wa itto o mo ezu (romanization)
にとをおふものはいつとをもえず (archaic)

ipa: [ɲ̟ito̞ o̞ o̞ɯ̟ mo̞no̞ β̞a̠ it̚to̞ o̞ mo̞ e̞zɨ]


にとをおうものはいっとをもえず

pos: soft-redirect

redirects: 二兎を追う者は一兎をも得ず


にとをおふものはいつとをもえず

redirects: 二兎を追う者は一兎をも得ず


museler

glosses: 封...的口，使...噤声

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-museler.wav


植う

etymology_texts: 繼承自上古日語，繼承自原始日語 *uwu。

glosses: 培育，養育，灌輸，使（思想）扎根

forms:
植う (canonical)
uu (romanization)
植ゑ (stem)
植ゑ (stem)
植うる (stem)
植うれ (stem)
植ゑよ (stem)
植ゑず
植うれど
植うれば
植ゑば
植ゑき
植ゑけり
植ゑつ
植ゑぬ
植ゑたり
植ゑむ

植える

roman: ueru

ruby: 植 う


田植え

forms:
田植 (alternative kanji)
田植え (canonical)
taue (romanization)
たうゑ (archaic)

other: たうえ

roman: [tàúéꜜ]

ipa: [ta̠ɯ̟e̞]

田植え唄

roman: taueuta

ruby: 田 た

ruby: 唄 うた

田植え時

roman: tauedoki

ruby: 時 どき

田植え定規

roman: taue jōgi

ruby: 定 じょう

ruby: 規 ぎ

田植え機

roman: taueki

ruby: 機 き

田植え祭り

roman: tauematsuri

ruby: 祭 まつ

御田植祭

roman: o-tauematsuri

ruby: 御 お

ruby: 植 うえ

ruby: 祭 まつり

田植え笠

roman: tauegasa

ruby: 笠 がさ

田植え踊り

roman: taueodori

ruby: 踊 おど


田植え

text: 田植え機で田植えする。

translation: 用插秧機插秧。

roman: Taueki de taue suru.

ruby: 田植 たう

forms:
田植 (alternative kanji)
田植えする (canonical)
taue suru (romanization)
たうゑ (archaic)
田植えし (continuative)
田植えした (past)
田植えし (imperfective)
田植えし (continuative)
田植えする (terminal)
田植えする (attributive)
田植えすれ (hypothetical)
田植えせよ (imperative)
田植えしろ (imperative)
田植えされる
田植えさせる (causative)
田植えさす (causative)
田植えできる
田植えしよう
田植えしない
田植えせず
田植えします (formal)
田植えした
田植えして
田植えすれば


de golpe

pos: adv

pos_title: 副词

text: Los nuevos jueces se han bajado de golpe, en promedio, 100 mil pesos mensuales de los sueldos permanentes, lo que significa que han comenzado a actuar con apego a las normas internas, con lo cual dan un ejemplo al resto del funcionariado público, donde la práctica de succionar insaciablemente los fondos del erario ha sido permanente.

ref: 2017 August 23, “Reajuste de salarios en el TSE”, in Listin Diario:

de buenas a primeras

sense: 突然


muselé

forms:
muselée (feminine)
muselés (masculine plural)
muselées (feminine plural)


muselés

glosses: muselé 的陽性複數


muselée

glosses: muselé 的陰性單數


muselées

glosses: muselé 的陰性複數


asfixiat

forms:
asfixiada (feminine)
asfixiats (masculine plural)
asfixiades (feminine plural)


asfixiat

forms:
asfixiată (feminine singular)
asfixiați (masculine plural)
asfixiate


asfixiant

forms: asfixiants (masculine feminine plural)


asfixiant

forms:
asfixiantă (feminine singular)
asfixianți (masculine plural)
asfixiante


emmuseler

audio: LL-Q150 (fra)-Lyokoï-emmuseler.wav

museler

sense: 给……戴上口套


museau

etymology_texts: 借自法語 museau。英語 muzzle 的同源對似詞。

text: He was the baby of the family, a young man of 二十two, with a fresh, jaunty museau.

ref: 1922，DH Lawrence，‘The Horse-dealer's Daughter’，England, My England：

text: I was dark with a round museau of a face and thick lips and a pug nose and high cheekbones and deep-set brown eyes and a bush of black hair.

ref: 1974, GB Edwards, The Book of Ebenezer Le Page, New York, published 2007, page 33:

ipa: /mjuːˈzəʊ/


museau

etymology_texts: 繼承自中古法語 musel。

forms: museaux (plural)


museaux

audio: LL-Q150 (fra)-WikiLucas00-museaux.wav


emmuselé

forms:
emmuselée (feminine)
emmuselés (masculine plural)
emmuselées (feminine plural)


emmuselle

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱單數命令式


emmusèle

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱單數命令式


emmuselais

glosses: emmuseler 的第一人稱/第二人稱單數過去未完成時直陳式


emmuselai

glosses: emmuseler 的第一人稱單數先過去時


emmusellerai

glosses: emmuseler 的第一人稱單數將來時


emmusèlerai

glosses: emmuseler 的第一人稱單數將來時


emmusellerais

glosses: emmuseler 的第一人稱/第二人稱單數條件式


emmusèlerais

glosses: emmuseler 的第一人稱/第二人稱單數條件式


emmuselles

glosses: emmuseler 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


emmusèles

glosses: emmuseler 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


emmuselas

glosses: emmuseler 的第二人稱單數先過去時


emmuselleras

glosses: emmuseler 的第二人稱單數將來時


emmusèleras

glosses: emmuseler 的第二人稱單數將來時


emmusela

glosses: emmuseler 的第三人稱單數先過去時


emmuselait

glosses: emmuseler 的第三人稱單數過去未完成時直陳式


emmusellera

glosses: emmuseler 的第三人稱單數將來時


emmusellerait

glosses: emmuseler 的第三人稱單數條件式


emmusèlera

glosses: emmuseler 的第三人稱單數將來時


emmuselions

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式


emmuselons

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第一人稱複數命令式


emmusèlerait

glosses: emmuseler 的第三人稱單數條件式


emmuselâmes

glosses: emmuseler 的第一人稱複數先過去時


emmusellent

glosses: emmuseler 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


emmuselez

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱複數命令式


emmuseliez

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
emmuseler 的屈折：
第二人稱複數現在時虛擬式


emmusèlent

glosses: emmuseler 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


emmuselaient

glosses: emmuseler 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


emmusellerons

glosses: emmuseler 的第一人稱複數將來時


emmusèlerons

glosses: emmuseler 的第一人稱複數將來時


emmusellerions

glosses: emmuseler 的第一人稱複數條件式


emmuselâtes

glosses: emmuseler 的第二人稱複數先過去時


emmusèlerions

glosses: emmuseler 的第一人稱複數條件式


emmuselèrent

glosses: emmuseler 的第三人稱複數先過去時


emmusellerez

glosses: emmuseler 的第二人稱複數將來時


emmusèlerez

glosses: emmuseler 的第二人稱複數將來時


emmuselleriez

glosses: emmuseler 的第二人稱複數條件式


emmusèleriez

glosses: emmuseler 的第二人稱複數條件式


emmuselleraient

glosses: emmuseler 的第三人稱複數條件式


emmusèleront

glosses: emmuseler 的第三人稱複數將來時


emmuselleront

glosses: emmuseler 的第三人稱複數將來時


emmusèleraient

glosses: emmuseler 的第三人稱複數條件式


emmuselasse

glosses: emmuseler 的第一人稱單數過去未完成時虛擬式


emmuselasses

glosses: emmuseler 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


emmuselât

glosses: emmuseler 的第三人稱單數過去未完成時虛擬式


emmuselassent

glosses: emmuseler 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


emmuselassiez

glosses: emmuseler 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


emmuselassions

glosses: emmuseler 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


hermanastra

glosses: 同父异母或同母异父的姐姐或妹妹

forms:
hermanasca (alternative)
hermanastres (plural)


hermanastra

glosses: hermanastro 的陰性等價詞：继姐，继妹；同父异母或同母异父的姐姐或妹妹

forms:
hermanastras (plural)
hermanastro (masculine)
hermanastros (masculine plural)

ipa: /eɾmaˈnastɾa/

rhymes: -astɾa


évacuée

glosses: évacué 的陰性單數


évacuées

glosses: évacué 的陰性複數


élusif

etymology_texts: 源自英語 elusive，詞幹來自法語 éluder。

forms:
élusive (feminine)
élusifs (masculine plural)
élusives (feminine plural)


élusive

glosses: élusif 的陰性單數


élusifs

glosses: élusif 的陽性複數


élusives

glosses: élusif 的陰性複數


éludé

glosses: éluder 的過去時分詞

forms:
éludée (feminine)
éludés (masculine plural)
éludées (feminine plural)


穆爾西亞

pos: name

pos_title: 專有名詞

glosses: 西班牙東南部的城市和自治區

forms: 穆尔西亚 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Mù'ěrxīyà

zh_pron: Mù'ěrxīyǎ

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄦˇ ㄒㄧ ㄧㄚˋ

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄦˇ ㄒㄧ ㄧㄚˇ

zh_pron: muk⁶ ji⁵ sai¹ aa³

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄦˇ ㄒㄧ ㄧㄚˋ

zh_pron: Mù-ěrsiyà

zh_pron: Mù-ěr-syī-yà

zh_pron: Muheelshiyah

zh_pron: Муэрсия

roman: Muersija

ipa: /mu⁵¹ ˀɤɻ²¹⁴⁻²¹ ɕi⁵⁵ jä⁵¹/

zh_pron: ㄇㄨˋ ㄦˇ ㄒㄧ ㄧㄚˇ

zh_pron: Mù-ěrsiyǎ

zh_pron: Mù-ěr-syī-yǎ

zh_pron: Muheelshiyea

ipa: /mu⁵¹ ˀɤɻ²¹⁴⁻²¹ ɕi⁵⁵ jä²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

zh_pron: muhk yíh sāi a

zh_pron: muk⁹ ji⁵ sai¹ aa³

zh_pron: mug⁶ yi⁵ sei¹ a³

ipa: /mʊk̚² jiː¹³ sɐi̯⁵⁵ aː³³/

مُرْسِيَة

sense: 西班牙城市及自治區

莫夕亞

roman: Mòxīyà


Múrcia

glosses: 穆爾西亞（西班牙的自治區）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省會）

audio: LL-Q7026 (cat)-Millars-Múrcia.wav


Múrcia

glosses: 穆爾西亞（西班牙的自治區）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省會）

parts: Múr ci a


Murcie

glosses: 穆爾西亞（西班牙的自治區）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省會）


Мурсия

glosses: 穆爾西亞（西班牙的自治區）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省）

glosses: 穆爾西亞（西班牙穆爾西亞的省會）

forms:
Му́рсия (canonical)
Múrsija (romanization)
Му́рсии (genitive)

ipa: [ˈmursʲɪjə]


莫夕亞

glosses: 西班牙東南部的城市和自治區

forms: 莫夕亚 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Mòxīyà

zh_pron: Mòxìyǎ

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄒㄧ ㄧㄚˋ

zh_pron: ㄇㄛˋ ㄒㄧˋ ㄧㄚˇ

zh_pron: Mòsiyà

zh_pron: Mwò-syī-yà

zh_pron: Mohshiyah

zh_pron: Мосия

roman: Mosija

ipa: /mu̯ɔ⁵¹ ɕi⁵⁵ jä⁵¹/

zh_pron: Mòsìyǎ

zh_pron: Mwò-syì-yǎ

zh_pron: Mohshihyea

ipa: /mu̯ɔ⁵¹⁻⁵³ ɕi⁵¹ jä²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/

穆爾西亞

roman: Mù'ěrxīyà


Гвиана

glosses: 圭亞那，蓋亞那（位於南美洲東北部的地區）

glosses: Францу́зская Гвиа́на (Francúzskaja Gviána)之同義詞

forms:
Гвиа́на (canonical)
Gviána (romanization)
Гвиа́ны (genitive)

ipa: [ɡvʲɪˈanə]

Гайа́на

roman: Gajána


katsudō shashin

pos: romanization

pos_title: 羅馬化

glosses: かつどうしゃしん 的罗马字转写


Sinaï

glosses: 西奈半島（位於埃及的半島）

audio: LL-Q150 (fra)-DenisdeShawi-Sinaï.wav


Synaj

etymology_texts: 借自拉丁語 Sinai，源自古希臘語 Σινάι (Sinái)，源自聖經希伯來語 סִינַי (sináy)。

glosses: 西奈山（位於埃及，為摩西領受十誡之地的山，現今）

glosses: 西奈半島（位於埃及的半島）

rhymes: -ɘnaj

parts: Sy naj


Horn of Africa

glosses: 非洲之角（位於東非的半島）。

forms:
HOA (initialism alternative)
the Horn of Africa (canonical)

Horn peninsula

sense: 非洲之角（位於東非的半島）。

Horn

sense: 非洲之角（位於東非的半島）。

Horn region

sense: 非洲之角（位於東非的半島）。


القرن الأفريقي

etymology_texts: 由الْقَرْن (al-qarn，“[定冠詞]角”) + الْأَفْرِيقِيّ (al-ʔafrīqiyy，“[定冠詞]非洲的”)組成。

forms:
الْقَرْن الْأَفْرِيقِيّ (canonical)
al-qarn al-ʔafrīqiyy (romanization)


アフリカの角

glosses: 非洲之角（位於東非的地區）

forms:
アフリカの角 (canonical)
Afurika No Tsuno (romanization)

ipa: [a̠ɸɯ̟ɾʲika̠no̞t͡sɨno̞]


Corno d'Africa

glosses: 非洲之角（位於東非的半島）

forms: il Corno d'Africa (canonical)


Corno de África

glosses: 非洲之角（位於東非的半島）

Chifre da África

sense: 非洲之角（位於東非的半島）


Африканский Рог

glosses: 非洲之角（位於東非的半島）

forms:
Африка́нский Рог (canonical)
Afrikánskij Rog (romanization)
Африка́нского Ро́га (genitive)

ipa: [ɐfrʲɪˈkanskʲɪj ˈrok]


Cuerno de África

glosses: 非洲之角（位於東非的半島）


Strait of Magellan

forms:
Straits of Magellan (alternative)
the Strait of Magellan (canonical)


Magellanstraße

forms: Magellanstrasse (alternative)

ipa: [maɡɛˈlaːnˌʃtʁaːsə]

parts: Ma gel lan stra ße


Magellanstrasse

glosses: Magellanstraße在瑞士和列支敦士登的标准拼写

forms: Magellanstrasse (genitive)


聖皮耶與密克隆

glosses: 法國的屬地，位於加拿大紐芬蘭附近的北大西洋上

forms: 圣皮耶与密克隆 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Shèngpíyē yǔ Mìkèlóng

zh_pron: ㄕㄥˋ ㄆㄧˊ ㄧㄝ ㄩˇ ㄇㄧˋ ㄎㄜˋ ㄌㄨㄥˊ

zh_pron: ㄕㄥˋ ㄆㄧˊ ㄧㄝ ㄩˇ ㄇㄧˋ ㄎㄜˋ ㄌㄨㄥˊ

zh_pron: Shèngpíye yǔ Mìkèlóng

zh_pron: Shêng⁴-pʻi²-yeh¹ yü³ Mi⁴-kʻo⁴-lung²

zh_pron: Shèng-pí-yē yǔ Mì-kè-lúng

zh_pron: Shenqpyiie yeu Mihkehlong

zh_pron: Шэнпие юй Микэлун

roman: Šɛnpije juj Mikɛlun

ipa: /ʂɤŋ⁵¹ pʰi³⁵ jɛ⁵⁵ y²¹⁴⁻²¹ mi⁵¹⁻⁵³ kʰɤ⁵¹ lʊŋ³⁵/

聖皮埃爾和密克隆

roman: Shèngpí'āi'ěr hé Mìkèlóng


Saint-Pierre i Miquelon

glosses: 聖皮埃爾和密克隆，聖皮耶與密克隆（法國的屬地，位於加拿大紐芬蘭附近的北大西洋上）

ipa: /sɛ ˈpjɛr i‿ˈmi.klɔw̃/

ipa: /sɛw̃ ˈpjɛr i‿ˈmi.klɔw̃/

wav_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q809 (pol)-Jest Spoczko-Saint-Pierre i Miquelon.wav

parts:
Saint-
Pierre i Mique
lon


Saint Pierre and Miquelon

forms: Saint-Pierre and Miquelon (alternative)

ipa: /ˌsæ̃ piˈɛə(ɹ) ənd ˈmɪ.kə.lɒn/

ipa: /ˌseɪnt piˈɛə(ɹ) ənd ˈmɪ.kə.lɒn/

word: Territorial collectivity of Saint Pierre and Miquelon


Saint-Pierre-et-Miquelon

rhymes: -ɔ̃

parts: Saint Pierre et Mique lon


São Pedro e Miquelon

forms: São Pedro e Miquelão (alternative)


睡眼惺忪

pos: phrase

pos_title: 成語

glosses: 剛睡醒時神智模糊，眼神迷茫的樣子

text: 街道上行人還不多；所遇見的不過是睡眼惺忪的女人，在井邊打水。

roman: Jiēdào shàng xíngrén hái bùduō; suǒ yùjiàn de bùguò shì shuìyǎnxīngsōng de nǚrén, zài jǐngbiān dǎshuǐ.

ref: 1935年，魯迅《采薇》

text: 街道上行人还不多；所遇见的不过是睡眼惺忪的女人，在井边打水。

ref: 1935年，魯迅《采薇》

zh_pron: shuìyǎnxīngsōng

zh_pron: ㄕㄨㄟˋ ㄧㄢˇ ㄒㄧㄥ ㄙㄨㄥ

zh_pron: ㄕㄨㄟˋ ㄧㄢˇ ㄒㄧㄥ ㄙㄨㄥ

zh_pron: shuèiyǎnsingsong

zh_pron: shwèi-yǎn-syīng-sūng

zh_pron: shueyyeanshingsong

zh_pron: шуйяньсинсун

roman: šujjanʹsinsun

ipa: /ʂu̯eɪ̯⁵¹ jɛn²¹⁴⁻²¹ ɕiŋ⁵⁵ sʊŋ⁵⁵/


Harareo

glosses: 哈拉雷（津巴布韋的首都）

forms: Harareon

ipa: /haraˈreo/

roman: Ha‧ra‧re‧o


Hararé

etymology_texts: 借自修納語 Harare。

glosses: 哈拉雷（津巴布韋的首都）


ハラレ

glosses: 哈拉雷（津巴布韋的首都）

forms: Harare (romanization)


하라레

glosses: 哈拉雷（津巴布韋的首都）

ipa: [ha̠ɾa̠ɾe̞]

hangeul: 하라레

roman: Harare

roman: Halale

roman: halaley


杜尚貝

forms: 杜尚贝 (Simplified-Chinese)

zh_pron: Dùshàngbèi

zh_pron: ㄉㄨˋ ㄕㄤˋ ㄅㄟˋ

zh_pron: dou⁶ soeng⁶ bui³

zh_pron: Dù-shàng-bèi

zh_pron: Duhshanqbey

zh_pron: Душанбэй

roman: Dušanbɛj

ipa: /tu⁵¹⁻⁵³ ʂɑŋ⁵¹⁻⁵³ peɪ̯⁵¹/

zh_pron: douh seuhng bui

zh_pron: dou⁶ sêng⁶ bui³

ipa: /tou̯²² sœːŋ²² puːi̯³³/

杜尚別

roman: Dùshàngbié


Dusambé

glosses: 杜尚別，杜尚貝（塔吉克斯坦的首都）

forms: Dushambé (alternative)

ipa: /dusamˈbe/

rhymes: -e


Dushambé

glosses: Dusambé的另一種寫法


եքիդնա

forms: ekʻidna (romanization)

ipa: /jekʰidˈnɑ/ [jekʰidnɑ́]

ipa: /jekitˈnɑ/ [jekʰitʰnɑ́]

parts: ե քիդ նա


equidna

etymology_texts: 借自新拉丁語 echidna，源自古希臘語 ἔχιδνα (ékhidna，“蝰蛇”)，或源自拉丁語 echīnus，源自古希臘語 ἐχῖνος (ekhînos，“刺蝟”)。

forms: equidnas (plural)

ipa: /eˈkidna/

rhymes: -idna


ἔχιδνα

etymology_texts: 源自 ἔχις (ékhis，“蛇”)。

glosses: 蛇（傳統上指毒蛇、蝰蛇，但也可能指紅尾蚺）

forms:
ἔχιδνᾰ (canonical)
ékhidnă (romanization)
ἐχίδνης (genitive)

έχιδνα

roman: échidna

ехи́дна

roman: jexídna


έχιδνα

etymology_texts: 源自古希臘語 ἔχιδνα (ékhidna)。

forms:
échidna (romanization)
έχιδνες (plural)

οχιά

roman: ochiá

sense: 蛇；惡毒的女人


έχιδνας

glosses: έχιδνα (échidna)的屬格單數形式。

forms: échidnas (romanization)


έχιδνες

glosses: έχιδνας (échidnas)的主格、賓格與呼格複數形式。

forms: échidnes (romanization)


εχιδνών

glosses: έχιδνας (échidnas)的屬格複數形式。

forms: echidnón (romanization)


οχιά

forms:
ochiá (romanization)
οχιές (plural)


ἔχις

etymology_texts: 傳統上認為派生自原始印歐語 *h₁égʰis，與梵語 अहि (áhi)、阿維斯陀語 𐬀𐬲𐬌 (aži)、古典亞美尼亞語 իժ (iž)同源。

forms:
ékhis (romanization)
ἔχῐος (genitive)
ἔχεως (genitive)

notes: 主要作陽性名詞使用，有時也作陰性名詞。


իժ

etymology_texts: 源自古典亞美尼亞語 իժ (iž)。

forms:
iž (romanization)
իւժ (alternative)

ipa: /iʒ/ [iʒ]


իժ

etymology_texts: 繼承自原始印歐語 *h₁(e)gʷʰ-y-ós，源自 *h₁ógʷʰis, *h₃égʷʰis (“蛇”)。

text: Բարոյախաւսն ասէ զիժէ, թէ յորժամ արուն ընդ իգին լինի, ընդ բերանն իգանայ

translation:
Physiologus says about the viper, that when the male has intercourse with the female, it has intercourse through the mouth.
《博物學者》說，雌雄蝰蛇交配時，是用嘴進行交配的。

roman: Baroyaxawsn asē zižē, tʻē yoržam arun ənd igin lini, ənd berann iganay

ref: 5th century, with changes and additions in later centuries, Baroyaxōs [Physiologus] Earliest recension (TR).13.2:

forms: iž (romanization)

իժաբար

roman: ižabar

իժաբարոյ

roman: ižabaroy

իժաթոյն

roman: ižatʻoyn

իժաթուակ

roman: ižatʻuak

իժակորիւն

roman: ižakoriwn

իժանամ

roman: ižanam

իժանման

roman: ižanman

իժանոց

roman: ižanocʻ

notes: 在《博物學者》中用於翻譯古希臘語 ἔχιδνα (ékhidna)。

իժ

roman: iž


ἐχῖνος

etymology_texts: 繼承自原始希臘語 *hekʰinos，繼承自原始印歐語 *h₁eǵʰis (“刺蝟；像刺蝟的動物”)。同源詞包括邁錫尼希臘語 𐀁𐀑𐀜 (e-ki-no)、古典亞美尼亞語 ոզնի (ozni)、原始日耳曼語 *igilaz、阿爾巴尼亞語 esh。

glosses: 部分堅果（如栗子）的果殼

forms:
ekhînos (romanization)
ἐχῑ́νου (genitive)

ἐχινόπους

roman: ekhinópous

εχίνος

roman: echínos

αχινός

roman: achinós


αχινός

etymology_texts: 繼承自古希臘語 ἐχῖνος (ekhînos)，重音的位置發生改變，源自原始印歐語 *h₁eǵʰis。

forms:
achinós (romanization)
αχινοί (plural)


αχινό

glosses: αχινός (achinós)的賓格單數形式。

forms: achinó (romanization)


αχινού

glosses: αχινός (achinós)的屬格單數形式。

forms: achinoú (romanization)


αχινέ

glosses: αχινός (achinós)的呼格單數形式。

forms: achiné (romanization)


αχινοί

glosses: αχινός (achinós)的主格與呼格複數形式。

forms: achinoí (romanization)


αχινών

glosses: αχινός (achinós)的屬格複數形式。

forms: achinón (romanization)


αχινούς

glosses: αχινός (achinós)的賓格複數形式。

forms: achinoús (romanization)


果殼

forms: 果壳 (Simplified-Chinese)

zh_pron: guǒké

zh_pron: ㄍㄨㄛˇ ㄎㄜˊ

zh_pron: gwǒ-ké

zh_pron: guooker

zh_pron: гокэ

roman: gokɛ

ipa: /ku̯ɔ²¹⁴⁻²¹ kʰɤ³⁵/

zh_pron: guǒkér

zh_pron: ㄍㄨㄛˇ ㄎㄜˊㄦ

zh_pron: gwǒ-kér

zh_pron: guooker'l

zh_pron: гокэр

roman: gokɛr

ipa: /ku̯ɔ²¹⁴⁻²¹ kʰɤɻ³⁵/


ekidno

forms:
ekidnon (accusative singular)
ekidnoj (plural)
ekidnojn (accusative plural)

ipa: /eˈkidno/

roman: e‧kid‧no

virekidno

sense: 雄針鼴

ekidnido

sense: 幼針鼴

ekidnino

sense: 雌針鼴

monotremo

sense: 單孔目動物


Ameisenigel

forms:
Ameisenigels (genitive)
Ameisenigel (plural)

ipa: /ˈaːmaɪ̯zn̩ˌʔiːɡl̩/


hangyászsün

forms: hangyászsünök (plural)

ipa: [ˈhɒɲɟaːʃːyn]

rhymes: -yn

parts: han gyász sün


hangyász

forms: hangyászok (plural)

ipa: [ˈhɒɲɟaːs]

rhymes: -aːs

parts: han gyász


針土竜

forms:
針土龍 (alternative kanji)
針土竜 (canonical)
針土竜 (canonical)
harimogura (romanization)

other: はりもぐら

roman: [hàrímóꜜgùrà]

ipa: [ha̠ɾʲimo̞ɡɯ̟ɾa̠]


가시두더지

etymology_texts: 源自 가시 (gasi，“刺”) + 두더지 (dudeoji，“鼴鼠”)。對照漢語 針鼴／针鼹 (zhēnyǎn)、日語 針土竜(はりもぐら) (harimogura，字面意思是“針鼴鼠”)。

forms: gasidudeoji (romanization)

ipa: [ka̠ɕʰidudʌ̹d͡ʑi]

hangeul: 가시두더지

roman: gasidudeoji

roman: kasidudŏji

roman: kasitwuteci


echidnă

etymology_texts: 借自法語 échidné。

forms: echidne (plural)

ipa: /eˈkidnə/


อิคิดนา

forms: ì-kít-nâa (romanization)

other: อิคิดนา

roman: ɒ i g i ɗ n ā

other: อิ-คิด-น่า

roman: ɒ i – g i ɗ – n ˋ ā

roman: ì-kít-nâa

roman: i-khit-na

ipa: /ʔi˨˩.kʰit̚˦˥.naː˥˩/


piggsvin

forms:
pinnsvin (alternative)
piggsvinet (definite singular)
piggsvin (indefinite plural)
piggsvina (definite plural)
piggsvinene (definite plural)


piggsvin

etymology_texts: 源自 pigg + svin。對照法羅語 tindasvín、丹麥語 pindsvin。仿譯自古希臘語 ἀκανθόχοιρος (akanthókhoiros)（對比希臘語 ακανθόχοιρος (akanthóchoiros)），可能經由通俗拉丁語 *porcospinus 傳入，類似英語 porcupine。

text: Og ho sauma mokassinar aat meg utav moskusrotteskinn, med piggar utav piggsvin.

translation: 她用麝鼠皮和刺猬刺为我缝制了莫卡辛鞋。

ref: 1908，Severin Eskeland，「translator, original by Chateaubriand」，收錄於 Atala：

forms:
piggsvinet (definite singular)
piggsvin (indefinite plural)
piggsvina (definite plural)

ipa: /ˈpɪɡːsʋɪn/

bustyvel

sense: 刺蝟


piggsvins

glosses: piggsvin 的不定屬格單數/複數


pinnsvin

forms:
piggsvin (alternative)
pinnsvinet (definite singular)
pinnsvin (indefinite plural)
pinnsvina (definite plural)
pinnsvinene (definite plural)


igle

etymology_texts: 繼承自古諾爾斯語 ígull (“海膽”)，繼承自原始日耳曼語 *igilaz (“刺蝟”)，與瑞典語 igle (“螞蟥”)、德語 Igel (“刺蝟”)、荷蘭語 egel (“刺蝟”) 同源。意思上受到中古低地德語 egel, ile (“刺蝟”) 的影響，該詞派生出的名詞 *egalaz 也是德語 Egel、Blutegel (“螞蟥”)、荷蘭語 echel (“螞蟥”) 的來源。

forms:
iglen
igler (indefinite plural)

ipa: [ˈiːlə]

homophone: ile


igle

glosses: igła 的與格/方位格單數

rhymes: -iɡlɛ

parts: i gle


igle

glosses:
igla 的屈折：
屬格單數

glosses:
igla 的屈折：
主格/賓格/呼格複數

forms: игле


ígull

etymology_texts: 繼承自原始日耳曼語 *igilaz，源自原始印歐語 *h₁eǵʰis (“刺蝟”)。


ejggl

etymology_texts: 繼承自中古高地德語 igel，繼承自古高地德語 igil。對照立陶宛語 ežỹs、亞美尼亞語 ոզնի (ozni)。同源詞包括德語 Igel。

audio: Wym-ejggl (wersja Józefa Gary).ogg

ogg_url: https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Wym-ejggl (wersja Józefa Gary).ogg


igil

etymology_texts: 借自圖瓦語 игил (ïgïl)。

glosses: 圖瓦馬頭琴；葉克勒/依格勒

forms:
igils (plural)
iġl (alternative)
īl (alternative)


igil

etymology_texts: 繼承自原始西日耳曼語 *igil。

forms:
iġil (canonical)
iġilas (nominative plural)

il

ilespil

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

ylspil

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑

yspyle

raw_tags: 以類比或添加詞素等方式重塑


igil

etymology_texts: 繼承自原始西日耳曼語 *igil。同源詞包括俄語 ёж (jož)、古希臘語 ἐχῖνος (ekhînos)、古英語 igel。


echel

etymology_texts: 繼承自中古荷蘭語 echel、ēgele，繼承自古荷蘭語 *egela，繼承自原始西日耳曼語 *egalu (“螞蟥”)。與 egel (“刺蝟”) 有關。同源詞包括德語 Egel (“螞蟥”)。

forms:
echels (plural)
echeltje (diminutive)


echel

etymology_texts: 繼承自原始凱爾特語 *aksilā。同源詞包括拉丁語 axis。

forms:
echelau (plural)
echelydd (plural)
echeli (plural)
echyl (plural)

ipa: /ˈɛχɛl/

ipa: /ˈeːχɛl/

rhymes: -eːχɛl

rhymes: -ɛχɛl

echelbin

sense: 车辖


bloedzuiger

etymology_texts: 繼承自中古荷蘭語 bloetsuger。等價於 bloed (“血”) + zuiger (“吸吮者”)。與冰島語 blóðsuga (“螞蟥”) 同源。

glosses: 無情的剝削者、奴隸主、債主等

forms:
bloedzuigers (plural)
bloedzuigertje (diminutive)

echel

sense: 螞蟥

uitzuiger

sense: 無情的剝削者、奴隸主、債主等

parts: bloed zui ger


ꯃꯩꯇꯩꯂꯣꯟ

forms: meiteilon (romanization)

ipa: [mɐjtɐjlon]

ꯃꯅꯤꯄꯨꯔꯤ

roman: manipuri

sense: 梅泰語，曼尼普爾語


火青螻

forms: 火青蝼 (Simplified-Chinese)

zh_pron: hér-chhiⁿ-lô

zh_pron: hér-tshinn-lô

ipa: /hə⁵⁴⁻²⁴ t͡sʰĩ³³ lo²⁴/


dáblio

forms:
dâblio (alternative)
dáblios (plural)

duplo vê

sense: 字母 W 的名稱


dâblio

glosses: dáblio在歐洲拼寫的标准拼写

forms: dâblios (plural)


еблагъэ

pos: intj

pos_title: 感嘆詞

forms:
еблагъэ! (canonical)
jeblağɛ! (romanization)

ipa: [jablaːʁa]


фӏыуэ узолъагъу

pos_title: 短語

etymology_texts: фӏуыэ (fʼəɛ，“好”) + узолъагъу (wuzolˢağʷu，“我看見”)，源自 узо- (wuzo-，“肯定現在時陳述語氣主詞/受詞標記（我……你）”) + лъагъун (lˢağʷun，“看”)。

forms: fʼəwɛ wuzolˢağʷu (romanization)

ipa: [fʼəʷa wəzoɬaʁʷə]


къысхуэгъэгъу

etymology_texts: 源自 хуэгъэгъун (xʷɛğɛğʷun，“原諒”)、仿譯自俄語 извините (izvinite)。

forms: qəsxʷɛğɛğʷu (romanization)


адакъэ

etymology_texts: 繼承自原始西北高加索語 *t:aq:a。和西切爾克斯語 атакъэ (ataqɛ)、尤比克語 táqa 同源。

forms: adaqɛ (romanization)

ipa: [ʔadaːqa]

адакъа

roman: adaqa


enseguida

forms: en seguida (alternative)

ipa: /enseˈɡida/

rhymes: -ida

inmediatamente

sense: 马上，立即


asfixiaba

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


asfixiabais

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiaban

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiabas

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


asfixiad

glosses: asfixiar 的第二人稱複數命令式


asfixiado

forms:
asfixiada (feminine)
asfixiados (masculine plural)
asfixiadas (feminine plural)


asfixiado

ipa: /asfiɡˈsjado/

rhymes: -ado


asfixiai

glosses: asfixiar 的第二人稱複數命令式


asfixiais

glosses: asfixiar 的第二人稱複數現在時直陳式


asfixiam

glosses: asfixiar 的第三人稱複數現在時直陳式


asfixiamos

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
asfixiar 的屈折：
(巴西拼寫) 第一人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiamos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數現在時/簡單過去時直陳式


asfixian

glosses: asfixiar 的第三人稱複數現在時直陳式


asfixiara

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去完成時直陳式


asfixiara

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiarais

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiaram

glosses: asfixiar 的第三人稱複數簡單過去時/過去完成時直陳式


asfixiaran

glosses: asfixiar 的第三人稱複數將來時直陳式


asfixiaran

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiaras

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去完成時直陳式


asfixiaras

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiardes

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱複數將來時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱複數人稱不定式


asfixiare

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數將來時虛擬式


asfixiarei

glosses: asfixiar 的第一人稱單數將來時直陳式


asfixiareis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數將來時直陳式


asfixiareis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數將來時虛擬式


asfixiarem

glosses: asfixiar 的第一人稱複數將來時直陳式


asfixiarem

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數將來時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數人稱不定式


asfixiaremos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數將來時直陳式


asfixiaremos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數將來時直陳式


asfixiaren

glosses: asfixiar 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiaren

glosses: asfixiar 的第三人稱複數將來時虛擬式


asfixiares

glosses: asfixiar 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiares

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱單數將來時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱單數人稱不定式


asfixiares

glosses: asfixiar 的第二人稱單數將來時虛擬式


asfixiareu

glosses: asfixiar 的第二人稱複數將來時直陳式


asfixiaria

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數條件式


asfixiaria

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數條件式


asfixiariam

glosses: asfixiar 的第三人稱複數條件式


asfixiarias

glosses: asfixiar 的第二人稱單數條件式


asfixiarien

glosses: asfixiar 的第三人稱複數條件式


asfixiaries

glosses: asfixiar 的第二人稱單數條件式


asfixiarmos

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數將來時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數人稱不定式


asfixiaron

glosses: asfixiar 的第三人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiarà

glosses: asfixiar 的第三人稱單數將來時直陳式


asfixiaràs

glosses: asfixiar 的第二人稱單數將來時直陳式


asfixiará

glosses: asfixiar 的第三人稱單數將來時直陳式


asfixiará

glosses: asfixiar 的第三人稱單數將來時直陳式


asfixiarán

glosses: asfixiar 的第三人稱複數將來時直陳式


asfixiarás

glosses: asfixiar 的第二人稱單數將來時直陳式


asfixiarás

glosses: asfixiar 的第二人稱單數將來時直陳式


asfixiarão

glosses: asfixiar 的第三人稱複數將來時直陳式


asfixiaré

glosses: asfixiar 的第一人稱單數將來時直陳式


asfixiaré

glosses: asfixiar 的第一人稱單數將來時直陳式


asfixiaréis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數將來時直陳式


asfixiaría

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數條件式


asfixiaríais

glosses: asfixiar 的第二人稱複數條件式


asfixiaríamos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數條件式


asfixiaríamos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數條件式


asfixiarían

glosses: asfixiar 的第三人稱複數條件式


asfixiarías

glosses: asfixiar 的第二人稱單數條件式


asfixiaríeis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數條件式


asfixiaríem

glosses: asfixiar 的第一人稱複數條件式


asfixiaríeu

glosses: asfixiar 的第二人稱複數條件式


asfixias

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時直陳式


asfixias

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時直陳式


asfixiase

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiaseis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiasen

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiases

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiasse

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiassem

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiasses

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiaste

glosses: asfixiar 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiaste

glosses: asfixiar 的第二人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiasteis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiastes

glosses: asfixiar 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiava

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


asfixiava

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時直陳式


asfixiavam

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiavas

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


asfixiaven

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiaves

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時直陳式


asfixie

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱單數命令式


asfixie

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱單數命令式


asfixiei

glosses: asfixiar 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


asfixieis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數現在時虛擬式


asfixiem

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數命令式


asfixiem

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數命令式


asfixiemos

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數命令式


asfixiemos

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱複數命令式


asfixien

glosses: asfixiar 的第三人稱複數現在時直陳式


asfixien

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數命令式


asfixies

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時直陳式


asfixies

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時虛擬式


asfixies

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時虛擬式


asfixiessin

glosses: asfixiar 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiessis

glosses: asfixiar 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixieu

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第二人稱複數命令式


asfixio

glosses: asfixiar 的第一人稱單數現在時直陳式


asfixio

glosses: asfixiar 的第一人稱單數現在時直陳式


asfixio

glosses: asfixiar 的第一人稱單數現在時直陳式


asfixiou

glosses: asfixiar 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


asfixià

glosses: asfixiar 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiàrem

glosses: asfixiar 的第一人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiàreu

glosses: asfixiar 的第二人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiàvem

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiàveu

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiábamos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiáis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數現在時直陳式


дивить

etymology_texts: 可能源自ди́во (dívo) + -и́ть (-ítʹ)。最終繼承自原始斯拉夫語 *diviti。

forms:
диви́ть (canonical)
divítʹ (romanization)
подиви́ть (perfective)

ipa: [dʲɪˈvʲitʲ]

ди́во

roman: dívo

ди́вный

roman: dívnyj


asfixiámos

glosses: asfixiar 的(歐洲拼寫) 第一人稱複數簡單過去時直陳式


asfixiáramos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去完成時直陳式


asfixiáramos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiáreis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去完成時直陳式


asfixiáremos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數將來時虛擬式


asfixiás

glosses: asfixiar 的第二人稱單數voseo現在時直陳式


asfixiásemos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiásseis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiássemos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiávamos

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時直陳式


asfixiáveis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時直陳式


asfixié

glosses: asfixiar 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiéis

glosses: asfixiar 的第二人稱複數現在時虛擬式


asfixiés

glosses: asfixiar 的第一人稱/第三人稱單數過去未完成時虛擬式


asfixiés

glosses: asfixiar 的第二人稱單數voseo現在時虛擬式


asfixiéssim

glosses: asfixiar 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixiéssiu

glosses: asfixiar 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


asfixií

glosses: asfixiar 的第一人稱單數簡單過去時直陳式


asfixiï

glosses:
asfixiar 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱單數命令式


asfixiïn

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數現在時虛擬式

glosses:
asfixiar 的屈折：
第三人稱複數命令式


дивитися

etymology_texts: 本義為“（對……）驚歎”，對比俄語 диви́ться (divítʹsja)。“看”的意思是後起的。亦對照捷克語 dívat se。

text: Диви́сь на цього́ хло́пчика!

translation: 看這個男孩子！

roman: Dyvýsʹ na cʹohó xlópčyka!

forms:
диви́тися (canonical)
dyvýtysja (romanization)
подиви́тися (perfective)

ipa: [deˈʋɪtesʲɐ]

audio: Uk-дивитися.ogg

обдивля́тися

roman: obdyvýtysja

роздивля́тися

roman: rozdyvýtysja


asfixiïs

glosses: asfixiar 的第二人稱單數現在時虛擬式


asfixió

glosses: asfixiar 的第三人稱單數簡單過去時直陳式


musela

glosses: muset 的陰性單數過去時主動態分詞

forms: musila (alternative)

ipa: [ˈmusɛla]

rhymes: -ɛla

parts: mu se la


musela

glosses: museler 的第三人稱單數先過去時


muselai

glosses: museler 的第一人稱單數先過去時


muselaient

glosses: museler 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


muselais

glosses: museler 的第一人稱/第二人稱單數過去未完成時直陳式


подивитися

forms:
подиви́тися (canonical)
podyvýtysja (romanization)
диви́тися (imperfective)

ipa: [pɔdeˈʋɪtesʲɐ]

audio: Uk-подивитися.ogg


muselait

glosses: museler 的第三人稱單數過去未完成時直陳式


muselas

glosses: museler 的第二人稱單數先過去時


muselasse

glosses: museler 的第一人稱單數過去未完成時虛擬式


muselassent

glosses: museler 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


muselasses

glosses: museler 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


muselassiez

glosses: museler 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


muselassions

glosses: museler 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


muselez

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱複數命令式


museliez

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱複數現在時虛擬式


muselions

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式


muselle

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱單數命令式


musellent

glosses: museler 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


musellera

glosses: museler 的第三人稱單數簡單將來時


musellerai

glosses: museler 的第一人稱單數簡單將來時


muselleraient

glosses: museler 的第三人稱複數條件式


musellerais

glosses: museler 的第一人稱/第二人稱單數條件式


musellerait

glosses: museler 的第三人稱單數條件式


muselleras

glosses: museler 的第二人稱單數簡單將來時


musellerez

glosses: museler 的第二人稱複數簡單將來時


muselleriez

glosses: museler 的第二人稱複數條件式


musellerions

glosses: museler 的第一人稱複數條件式


musellerons

glosses: museler 的第一人稱複數簡單將來時


muselleront

glosses: museler 的第三人稱複數簡單將來時


muselles

glosses: museler 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


muselons

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱複數命令式


muselâmes

glosses: museler 的第一人稱複數先過去時


muselât

glosses: museler 的第三人稱單數過去未完成時虛擬式


muselâtes

glosses: museler 的第二人稱複數先過去時


muselèrent

glosses: museler 的第三人稱複數先過去時


musèle

glosses:
museler 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
museler 的屈折：
第二人稱單數命令式


musèlent

glosses: museler 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


musèlera

glosses: museler 的第三人稱單數簡單將來時


musèlerai

glosses: museler 的第一人稱單數簡單將來時


musèleraient

glosses: museler 的第三人稱複數條件式


musèlerais

glosses: museler 的第一人稱/第二人稱單數條件式


musèlerait

glosses: museler 的第三人稱單數條件式


musèleras

glosses: museler 的第二人稱單數簡單將來時


обдивлятися

etymology_texts: 源自 обдиви́тися (obdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

forms:
обдивля́тися (canonical)
obdyvljátysja (romanization)
обдиви́тися (perfective)

ipa: [ɔbdeu̯ˈlʲatesʲɐ]

audio: Uk-обдивлятися.ogg

огляда́ти

roman: obdyvljáty

sense: 檢查

озира́тися

roman: rozdyvljátysja

sense: 環顧，四處張望


musèlerez

glosses: museler 的第二人稱複數簡單將來時


musèleriez

glosses: museler 的第二人稱複數條件式


musèlerions

glosses: museler 的第一人稱複數條件式


musèlerons

glosses: museler 的第一人稱複數簡單將來時


musèleront

glosses: museler 的第三人稱複數簡單將來時


обдивитися

forms:
обдиви́тися (canonical)
obdyvýtysja (romanization)
обдивля́тися (imperfective)

ipa: [ɔbdeˈʋɪtesʲɐ]

огля́нути

roman: obdyvýty


musèles

glosses: museler 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


éluda

glosses: éluder 的第三人稱單數先過去時


éludai

glosses: éluder 的第一人稱單數先過去時


éludaient

glosses: éluder 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


éludais

glosses: éluder 的第一人稱/第二人稱單數過去未完成時直陳式


éludait

glosses: éluder 的第三人稱單數過去未完成時直陳式


éludant

glosses: éluder 的現在時分詞


éludas

glosses: éluder 的第二人稱單數先過去時


éludasse

glosses: éluder 的第一人稱單數過去未完成時虛擬式


éludassent

glosses: éluder 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


éludasses

glosses: éluder 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


éludassiez

glosses: éluder 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


éludassions

glosses: éluder 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


élude

glosses:
éluder 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
éluder 的屈折：
第二人稱單數命令式


éludent

glosses: éluder 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


éludera

glosses: éluder 的第三人稱單數簡單將來時


éluderai

glosses: éluder 的第一人稱單數簡單將來時


éluderaient

glosses: éluder 的第三人稱複數條件式


éluderais

glosses: éluder 的第一人稱/第二人稱單數條件式


éluderait

glosses: éluder 的第三人稱單數條件式


éluderas

glosses: éluder 的第二人稱單數簡單將來時


éluderez

glosses: éluder 的第二人稱複數簡單將來時


éluderiez

glosses: éluder 的第二人稱複數條件式


éluderions

glosses: éluder 的第一人稱複數條件式


éluderons

glosses: éluder 的第一人稱複數簡單將來時


éluderont

glosses: éluder 的第三人稱複數簡單將來時


éludes

glosses: éluder 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


éludez

glosses:
éluder 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式

glosses:
éluder 的屈折：
第二人稱複數命令式


éludiez

glosses:
éluder 的屈折：
第二人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
éluder 的屈折：
第二人稱複數現在時虛擬式


éludions

glosses:
éluder 的屈折：
第一人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
éluder 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式


éludons

glosses:
éluder 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
éluder 的屈折：
第一人稱複數命令式


éludâmes

glosses: éluder 的第一人稱複數先過去時


éludât

glosses: éluder 的第三人稱單數過去未完成時虛擬式


éludâtes

glosses: éluder 的第二人稱複數先過去時


éludèrent

glosses: éluder 的第三人稱複數先過去時


évacua

glosses: évacuer 的第三人稱單數先過去時


évacuai

glosses: évacuer 的第一人稱單數先過去時


évacuaient

glosses: évacuer 的第三人稱複數過去未完成時直陳式


évacuais

glosses: évacuer 的第一人稱/第二人稱單數過去未完成時直陳式


évacuait

glosses: évacuer 的第三人稱單數過去未完成時直陳式


évacuant

forms:
évacuante (feminine)
évacuants (masculine plural)
évacuantes (feminine plural)


évacuant

glosses: évacuer 的現在時分詞


évacuas

glosses: évacuer 的第二人稱單數先過去時


évacuasse

glosses: évacuer 的第一人稱單數過去未完成時虛擬式


évacuassent

glosses: évacuer 的第三人稱複數過去未完成時虛擬式


évacuasses

glosses: évacuer 的第二人稱單數過去未完成時虛擬式


évacuassiez

glosses: évacuer 的第二人稱複數過去未完成時虛擬式


évacuassions

glosses: évacuer 的第一人稱複數過去未完成時虛擬式


évacue

glosses:
évacuer 的屈折：
第一人稱/第三人稱單數現在時直陳式/虛擬式

glosses:
évacuer 的屈折：
第二人稱單數命令式


évacuent

glosses: évacuer 的第三人稱複數現在時直陳式/虛擬式


évacuera

glosses: évacuer 的第三人稱單數將來時


évacuerai

glosses: évacuer 的第一人稱單數將來時


évacueraient

glosses: évacuer 的第三人稱複數條件式


évacuerais

glosses: évacuer 的第一人稱/第二人稱單數條件式


évacuerait

glosses: évacuer 的第三人稱單數條件式


évacueras

glosses: évacuer 的第二人稱單數將來時


évacuerez

glosses: évacuer 的第二人稱複數將來時


évacueriez

glosses: évacuer 的第二人稱複數條件式


évacuerions

glosses: évacuer 的第一人稱複數條件式


évacuerons

glosses: évacuer 的第一人稱複數將來時


évacueront

glosses: évacuer 的第三人稱複數將來時


évacues

glosses: évacuer 的第二人稱單數現在時直陳式/虛擬式


évacuez

glosses:
évacuer 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式

glosses:
évacuer 的屈折：
第二人稱複數命令式


évacuiez

glosses:
évacuer 的屈折：
第二人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
évacuer 的屈折：
第二人稱複數現在時虛擬式


évacuions

glosses:
évacuer 的屈折：
第一人稱複數過去未完成時直陳式

glosses:
évacuer 的屈折：
第一人稱複數現在時虛擬式


évacuons

glosses:
évacuer 的屈折：
第一人稱複數現在時直陳式

glosses:
évacuer 的屈折：
第一人稱複數命令式


évacuâmes

glosses: évacuer 的第一人稱複數先過去時


évacuât

glosses: évacuer 的第三人稱單數過去未完成時虛擬式


роздивлятися

etymology_texts: 源自 роздиви́тися (rozdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

forms:
роздивля́тися (canonical)
rozdyvljátysja (romanization)
роздиви́тися (perfective)

ipa: [rɔzdeu̯ˈlʲatesʲɐ]

audio: Uk-роздивлятися.ogg

розгляда́ти

roman: ohljadáty

розгляда́тися

roman: obzyrátysja


évacuâtes

glosses: évacuer 的第二人稱複數先過去時


évacuèrent

glosses: évacuer 的第三人稱複數先過去時


роздивитися

forms:
роздиви́тися (canonical)
rozdyvýtysja (romanization)
роздивля́тися (imperfective)

ipa: [rɔzdeˈʋɪtesʲɐ]

audio: Uk-роздивитися.ogg

розгля́нути

roman: ohljánuty

розгля́нутися

roman: ozyrnútysja


довериться

glosses: дове́рить (dovéritʹ) 的被動態

forms:
довѣ́риться (alternative)
дове́риться (canonical)
dovéritʹsja (romanization)
доверя́ться (imperfective)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪt͡sə]

доверя́ть

roman: doverjátʹ

дове́рить

roman: dovéritʹ

дове́ренный

roman: dovérennyj

дове́ренность

roman: dovérennostʹ

дове́рие

roman: dovérije

довери́тельный

roman: doverítelʹnyj

дове́рчивый

roman: dovérčivyj

дове́рчивость

roman: dovérčivostʹ

недове́рчивый

roman: nedovérčivyj

недове́рчиво

roman: nedovérčivo

недове́рчивость

roman: nedovérčivostʹ

ве́рить

roman: véritʹ

пове́рить

roman: povéritʹ

ве́ра

roman: véra

ве́рный

roman: vérnyj

ве́рно

roman: vérno

ве́рность

roman: vérnostʹ

ве́ровать

roman: vérovatʹ

ве́рование

roman: vérovanije

вероя́тный

roman: verojátnyj

вероя́тно

roman: verojátno

вероя́тность

roman: verojátnostʹ


недоверчиво

pos_title: 副詞

forms:
недове́рчиво (canonical)
nedovérčivo (romanization)

ipa: [nʲɪdɐˈvʲert͡ɕɪvə]

audio: LL-Q7737 (rus)-Rominf-недоверчиво.wav

недове́рие

roman: nedovérije

доверя́ть

roman: doverjátʹ

дове́рить

roman: dovéritʹ

дове́рие

roman: dovérije


договорюсь

glosses: договори́ться (dogovorítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
договорю́сь (canonical)
dogovorjúsʹ (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲʉsʲ]


договорённый

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的過去時被動態完整體分詞

forms: dogovorjónnyj (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲɵnːɨj]


деритесь

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
дери́тесь (canonical)
derítesʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲitʲɪsʲ]


дерутся

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
деру́тся (canonical)
derútsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈrut͡sːə]


дерущийся

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
деру́щийся (canonical)
derúščijsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈruɕːɪjsʲə]


дерясь

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
деря́сь (canonical)
derjásʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲæsʲ]


дерёмся

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: derjómsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲɵmsʲə]


дерётесь

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms: derjótesʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲɵtʲɪsʲ]


дерётся

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: derjótsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲɵt͡sːə]


дерёшься

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: derjóšʹsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈrʲɵʂsʲə]


диви

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
диви́ (canonical)
diví (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲi]


дивив

glosses: диви́ть (divítʹ) 的短過去時副詞性非完整體分詞

forms:
диви́в (canonical)
divív (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲif]


дививши

glosses: диви́ть (divítʹ) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
диви́вши (canonical)
divívši (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲifʂɨ]


дививший

glosses: диви́ть (divítʹ) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
диви́вший (canonical)
divívšij (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲifʂɨj]


дивившийся

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
диви́вшийся (canonical)
divívšijsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲifʂɨjsʲə]


дивившись

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
диви́вшись (canonical)
divívšisʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲifʂɨsʲ]


дивившись

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的過去時副詞性分詞

forms:
диви́вшись (canonical)
dyvývšysʹ (romanization)

ipa: [deˈʋɪu̯ʃesʲ]


дивил

glosses: диви́ть (divítʹ) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́л (canonical)
divíl (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiɫ]


дивила

glosses: диви́ть (divítʹ) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́ла (canonical)
divíla (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiɫə]


дивилась

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́лась (canonical)
divílasʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiɫəsʲ]


дивилась

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的陰性單數過去時非完整體

forms:
диви́лась (canonical)
dyvýlasʹ (romanization)

ipa: [deˈʋɪɫɐsʲ]


дивили

glosses: диви́ть (divítʹ) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́ли (canonical)
divíli (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲilʲɪ]


дивились

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

text: И дивились Его учению, ибо Он учил их, как власть имеющий, а не как книжники.

translation: 眾人很希奇他的教訓；因為他教訓他們，正像有權柄的人，不像文士。

roman: I divilisʹ Jevo učeniju, ibo On učil ix, kak vlastʹ imejuščij, a ne kak knižniki.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 1:22」：

forms:
диви́лись (canonical)
divílisʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲilʲɪsʲ]


дивились

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的複數過去時非完整體

forms:
диви́лись (canonical)
dyvýlysʹ (romanization)

ipa: [deˈʋɪɫesʲ]


дивило

glosses: диви́ть (divítʹ) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́ло (canonical)
divílo (romanization)


дивилось

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
диви́лось (canonical)
divílosʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiɫəsʲ]


дивилось

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的中性單數過去時非完整體

forms:
диви́лось (canonical)
dyvýlosʹ (romanization)

ipa: [deˈʋɪɫɔsʲ]


дивился

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

text: И дивился неверию их; потом ходил по окрестным селениям и учил.

translation: 他也詫異他們不信，就往周圍鄉村教訓人去了。

roman: I divilsja neveriju ix; potom xodil po okrestnym selenijam i učil.

ref: 1876，俄羅斯教會聖經，「馬可福音 6:6」：

forms:
диви́лся (canonical)
divílsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


дивим

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́м (canonical)
divím (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲim]


дивимся

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́мся (canonical)
divímsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲimsʲə]


дивимся

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的第一人稱複數現在時非完整體

forms:
ди́вимся (canonical)
dývymsja (romanization)

ipa: [ˈdɪʋemsʲɐ]


дивимый

glosses: диви́ть (divítʹ) 的現在時被動態非完整體分詞

forms:
диви́мый (canonical)
divímyj (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲimɨj]


дивись

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
диви́сь (canonical)
divísʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲisʲ]


дивись

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
диви́сь (canonical)
dyvýsʹ (romanization)

ipa: [deˈʋɪsʲ]


дивит

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́т (canonical)
divít (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲit]


дивите

glosses:
диви́ть (divítʹ) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
диви́ть (divítʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
диви́те (canonical)
divíte (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲitʲe]


дивитесь

glosses:
диви́ться (divítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
диви́ться (divítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
диви́тесь (canonical)
divítesʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲitʲɪsʲ]


дивитесь

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的第二人稱複數現在時非完整體

forms:
ди́витесь (canonical)
dývytesʹ (romanization)

ipa: [ˈdɪʋetesʲ]


дивится

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́тся (canonical)
divítsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲit͡sːə]


дивишь

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́шь (canonical)
divíšʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiʂ]


дивишься

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
диви́шься (canonical)
divíšʹsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲiʂsʲə]


дивлю

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дивлю́ (canonical)
divljú (romanization)

ipa: [dʲɪˈvlʲu]


дивлюсь

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дивлю́сь (canonical)
divljúsʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvlʲʉsʲ]


дивлюсь

glosses: диви́тися (dyvýtysja) 的第一人稱單數現在時非完整體

forms:
дивлю́сь (canonical)
dyvljúsʹ (romanization)

ipa: [deu̯ˈlʲusʲ]


дивлённый

glosses: диви́ть (divítʹ) 的過去時被動態非完整體分詞

forms: divljónnyj (romanization)

ipa: [dʲɪˈvlʲɵnːɨj]


дивя

glosses: диви́ть (divítʹ) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дивя́ (canonical)
divjá (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲa]


дивясь

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дивя́сь (canonical)
divjásʹ (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲæsʲ]


дивят

glosses: диви́ть (divítʹ) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дивя́т (canonical)
divját (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲat]


дивятся

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дивя́тся (canonical)
divjátsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲat͡sːə]


дивящий

glosses: диви́ть (divítʹ) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дивя́щий (canonical)
divjáščij (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲæɕːɪj]


дивящийся

glosses: диви́ться (divítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дивя́щийся (canonical)
divjáščijsja (romanization)

ipa: [dʲɪˈvʲæɕːɪjsʲə]


длившийся

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
дли́вшийся (canonical)
dlívšijsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲifʂɨjsʲə]


длившись

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
дли́вшись (canonical)
dlívšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdlʲifʂɨsʲ]


длилась

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дли́лась (canonical)
dlílasʹ (romanization)

ipa: [ˈdlʲiɫəsʲ]


длились

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
дли́лись (canonical)
dlílisʹ (romanization)

ipa: [ˈdlʲilʲɪsʲ]


длилось

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дли́лось (canonical)
dlílosʹ (romanization)


длился

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дли́лся (canonical)
dlílsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


длимся

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дли́мся (canonical)
dlímsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲimsʲə]


длись

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms: dlisʹ (romanization)

ipa: [dlʲisʲ]


длитесь

glosses:
дли́ться (dlítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數現在時直陳式非完整體

glosses:
дли́ться (dlítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式非完整體

forms:
дли́тесь (canonical)
dlítesʹ (romanization)

ipa: [ˈdlʲitʲɪsʲ]


длится

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дли́тся (canonical)
dlítsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲit͡sːə]


длишься

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дли́шься (canonical)
dlíšʹsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲiʂsʲə]


длюсь

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms: dljusʹ (romanization)

ipa: [dlʲʉsʲ]


длясь

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms: dljasʹ (romanization)

ipa: [dlʲæsʲ]


длятся

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
для́тся (canonical)
dljátsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲat͡sːə]


длящийся

glosses: дли́ться (dlítʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
для́щийся (canonical)
dljáščijsja (romanization)

ipa: [ˈdlʲæɕːɪjsʲə]


добейся

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
добе́йся (canonical)
dobéjsja (romanization)

ipa: [dɐˈbʲejsʲə]


добейтесь

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
добе́йтесь (canonical)
dobéjtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈbʲejtʲɪsʲ]


добившись

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
доби́вшись (canonical)
dobívšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈbʲifʂɨsʲ]


добилась

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
доби́лась (canonical)
dobílasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈbʲiɫəsʲ]


добились

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
доби́лись (canonical)
dobílisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈbʲilʲɪsʲ]


добилось

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
доби́лось (canonical)
dobílosʹ (romanization)

ipa: [dɐˈbʲiɫəsʲ]


добился

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
доби́лся (canonical)
dobílsja (romanization)

ipa: [dɐˈbʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


добьюсь

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
добью́сь (canonical)
dobʹjúsʹ (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jʉsʲ]


добьются

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
добью́тся (canonical)
dobʹjútsja (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jut͡sːə]


добьёмся

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: dobʹjómsja (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jɵmsʲə]


добьётесь

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: dobʹjótesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jɵtʲɪsʲ]


добьётся

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: dobʹjótsja (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jɵt͡sːə]


добьёшься

glosses: доби́ться (dobítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: dobʹjóšʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈb⁽ʲ⁾jɵʂsʲə]


доверившийся

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
дове́рившийся (canonical)
dovérivšijsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪfʂɨjsʲə]


доверившись

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
дове́рившись (canonical)
dovérivšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪfʂɨsʲ]


доверилась

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
дове́рилась (canonical)
dovérilasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪɫəsʲ]


доверились

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
дове́рились (canonical)
dovérilisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪlʲɪsʲ]


доверилось

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
дове́рилось (canonical)
dovérilosʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪɫəsʲ]


доверился

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
дове́рился (canonical)
dovérilsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪɫs⁽ʲ⁾ə]


доверимся

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дове́римся (canonical)
dovérimsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪmsʲə]


доверитесь

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дове́ритесь (canonical)
dovéritesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪtʲɪsʲ]


доверится

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дове́рится (canonical)
dovéritsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪt͡sə]


доверишься

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дове́ришься (canonical)
dovérišʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲɪʂsʲə]


доверься

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
дове́рься (canonical)
dovérʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲsʲə]


доверьтесь

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
дове́рьтесь (canonical)
dovérʹtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲtʲɪsʲ]


доверюсь

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дове́рюсь (canonical)
dovérjusʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲʉsʲ]


доверявшийся

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
доверя́вшийся (canonical)
doverjávšijsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲafʂɨjsʲə]


доверявшись

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
доверя́вшись (canonical)
doverjávšisʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲafʂɨsʲ]


доверяемся

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́емся (canonical)
doverjájemsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæ(j)ɪmsʲə]


доверяетесь

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́етесь (canonical)
doverjájetesʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæ(j)ɪtʲɪsʲ]


доверяется

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́ется (canonical)
doverjájetsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæ(j)ɪt͡sə]


доверяешься

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́ешься (canonical)
doverjáješʹsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæ(j)ɪʂsʲə]


доверяйся

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
доверя́йся (canonical)
doverjájsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæjsʲə]


доверяйтесь

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
доверя́йтесь (canonical)
doverjájtesʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæjtʲɪsʲ]


доверялась

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
доверя́лась (canonical)
doverjálasʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲaɫəsʲ]


доверялись

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
доверя́лись (canonical)
doverjálisʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲælʲɪsʲ]


доверялось

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
доверя́лось (canonical)
doverjálosʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲaɫəsʲ]


доверялся

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
доверя́лся (canonical)
doverjálsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲaɫs⁽ʲ⁾ə]


доверятся

glosses: дове́риться (dovéritʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дове́рятся (canonical)
dovérjatsja (romanization)

ipa: [dɐˈvʲerʲət͡sə]


доверяюсь

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́юсь (canonical)
doverjájusʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæjʉsʲ]


доверяются

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
доверя́ются (canonical)
doverjájutsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæjʊt͡sə]


доверяющийся

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
доверя́ющийся (canonical)
doverjájuščijsja (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæjʉɕːɪjsʲə]


доверяясь

glosses: доверя́ться (doverjátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
доверя́ясь (canonical)
doverjájasʹ (romanization)

ipa: [dəvʲɪˈrʲæ(j)ɪsʲ]


довольствовавшийся

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
дово́льствовавшийся (canonical)
dovólʹstvovavšijsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvəvəfʂɨjsʲə]


довольствовавшись

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
дово́льствовавшись (canonical)
dovólʹstvovavšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvəvəfʂɨsʲ]


довольствовалась

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дово́льствовалась (canonical)
dovólʹstvovalasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvəvəɫəsʲ]


довольствовались

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
дово́льствовались (canonical)
dovólʹstvovalisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvəvəlʲɪsʲ]


довольствовалось

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дово́льствовалось (canonical)
dovólʹstvovalosʹ (romanization)


довольствовался

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дово́льствовался (canonical)
dovólʹstvovalsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvəvəɫs⁽ʲ⁾ə]


довольствуемся

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуемся (canonical)
dovólʹstvujemsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊ(j)ɪmsʲə]


довольствуетесь

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуетесь (canonical)
dovólʹstvujetesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊ(j)ɪtʲɪsʲ]


довольствуется

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуется (canonical)
dovólʹstvujetsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊ(j)ɪt͡sə]


довольствуешься

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуешься (canonical)
dovólʹstvuješʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊ(j)ɪʂsʲə]


довольствуйся

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
дово́льствуйся (canonical)
dovólʹstvujsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊjsʲə]


довольствуйтесь

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
дово́льствуйтесь (canonical)
dovólʹstvujtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊjtʲɪsʲ]


довольствуюсь

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуюсь (canonical)
dovólʹstvujusʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊjʉsʲ]


довольствуются

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дово́льствуются (canonical)
dovólʹstvujutsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊjʊt͡sə]


довольствующийся

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дово́льствующийся (canonical)
dovólʹstvujuščijsja (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊjʉɕːɪjsʲə]


довольствуясь

glosses: дово́льствоваться (dovólʹstvovatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дово́льствуясь (canonical)
dovólʹstvujasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈvolʲstvʊ(j)ɪsʲ]


догадывавшийся

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
дога́дывавшийся (canonical)
dogádyvavšijsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəfʂɨjsʲə]


догадывавшись

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
дога́дывавшись (canonical)
dogádyvavšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəfʂɨsʲ]


догадываемся

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дываемся (canonical)
dogádyvajemsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvə(j)ɪmsʲə]


догадываетесь

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дываетесь (canonical)
dogádyvajetesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvə(j)ɪtʲɪsʲ]


догадывается

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дывается (canonical)
dogádyvajetsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvə(j)ɪt͡sə]


догадываешься

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дываешься (canonical)
dogádyvaješʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvə(j)ɪʂsʲə]


догадывайся

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
дога́дывайся (canonical)
dogádyvajsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəjsʲə]


догадывайтесь

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
дога́дывайтесь (canonical)
dogádyvajtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəjtʲɪsʲ]


догадывалась

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дога́дывалась (canonical)
dogádyvalasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəɫəsʲ]


догадывались

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
дога́дывались (canonical)
dogádyvalisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəlʲɪsʲ]


догадывалось

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дога́дывалось (canonical)
dogádyvalosʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəɫəsʲ]


догадывался

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дога́дывался (canonical)
dogádyvalsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəɫs⁽ʲ⁾ə]


догадываюсь

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дываюсь (canonical)
dogádyvajusʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəjʉsʲ]


догадываются

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
дога́дываются (canonical)
dogádyvajutsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəjʊt͡sə]


догадывающийся

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
дога́дывающийся (canonical)
dogádyvajuščijsja (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvəjʉɕːɪjsʲə]


догадываясь

glosses: дога́дываться (dogádyvatʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
дога́дываясь (canonical)
dogádyvajasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈɡadɨvə(j)ɪsʲ]


договори

forms:
dogovori (romanization)
договара (imperfective)

ipa: [dɔˈɡɔvɔɾi]

ipa: [dɔɡɔˈvɔɾi]


договори

glosses: договор (dogovor) 的不定複數

forms: dogovori (romanization)


договори

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
договори́ (canonical)
dogovorí (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲi]


договорив

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的短過去時副詞性完整體分詞

forms:
договори́в (canonical)
dogovorív (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲif]


договоривши

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
договори́вши (canonical)
dogovorívši (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲifʂɨ]


договоривший

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
договори́вший (canonical)
dogovorívšij (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲifʂɨj]


договорил

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
договори́л (canonical)
dogovoríl (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲiɫ]


договорила

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
договори́ла (canonical)
dogovoríla (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲiɫə]


договорили

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
договори́ли (canonical)
dogovoríli (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲilʲɪ]


договорило

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
договори́ло (canonical)
dogovorílo (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲiɫə]


договорим

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
договори́м (canonical)
dogovorím (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲim]


договорит

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
договори́т (canonical)
dogovorít (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲit]


договорите

glosses:
договори́ть (dogovorítʹ) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
договори́ть (dogovorítʹ) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
договори́те (canonical)
dogovoríte (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲitʲe]


договоришь

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
договори́шь (canonical)
dogovoríšʹ (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲiʂ]


договорю

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
договорю́ (canonical)
dogovorjú (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲu]


договорят

glosses: договори́ть (dogovorítʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
договоря́т (canonical)
dogovorját (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲat]


договорённости

glosses: договорённость (dogovorjónnostʹ) 的屬格/與格/前置格單數

forms: dogovorjónnosti (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲɵnːəsʲtʲɪ]


договорённостью

glosses: договорённость (dogovorjónnostʹ) 的工具格單數

forms: dogovorjónnostʹju (romanization)

ipa: [dəɡəvɐˈrʲɵnːəsʲtʲjʊ]


додумавшийся

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
доду́мавшийся (canonical)
dodúmavšijsja (romanization)

ipa: [dɐˈduməfʂɨjsʲə]


додумавшись

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
доду́мавшись (canonical)
dodúmavšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈduməfʂɨsʲ]


додумаемся

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доду́маемся (canonical)
dodúmajemsja (romanization)

ipa: [dɐˈdumə(j)ɪmsʲə]


додумаетесь

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доду́маетесь (canonical)
dodúmajetesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈdumə(j)ɪtʲɪsʲ]


додумается

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доду́мается (canonical)
dodúmajetsja (romanization)

ipa: [dɐˈdumə(j)ɪt͡sə]


додумаешься

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доду́маешься (canonical)
dodúmaješʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈdumə(j)ɪʂsʲə]


додумайся

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
доду́майся (canonical)
dodúmajsja (romanization)

ipa: [dɐˈduməjsʲə]


додумайтесь

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
доду́майтесь (canonical)
dodúmajtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈduməjtʲɪsʲ]


додумалась

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
доду́малась (canonical)
dodúmalasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈduməɫəsʲ]


додумались

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
доду́мались (canonical)
dodúmalisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈduməlʲɪsʲ]


додумалось

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
доду́малось (canonical)
dodúmalosʹ (romanization)


додумался

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
доду́мался (canonical)
dodúmalsja (romanization)

ipa: [dɐˈduməɫs⁽ʲ⁾ə]


додумаюсь

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доду́маюсь (canonical)
dodúmajusʹ (romanization)

ipa: [dɐˈduməjʉsʲ]


додумаются

glosses: доду́маться (dodúmatʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доду́маются (canonical)
dodúmajutsja (romanization)

ipa: [dɐˈduməjʊt͡sə]


дождавшийся

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
дожда́вшийся (canonical)
doždávšijsja (romanization)

ipa: [dɐʐˈdafʂɨjsʲə]


дождавшись

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
дожда́вшись (canonical)
doždávšisʹ (romanization)

ipa: [dɐʐˈdafʂɨsʲ]


дождалась

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
дождала́сь (canonical)
doždalásʹ (romanization)

ipa: [dəʐdɐˈɫasʲ]


дождались

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
дождали́сь (canonical)
дожда́лись (canonical)
doždalísʹ (romanization)
doždálisʹ (romanization)

ipa: [dəʐdɐˈlʲisʲ]

ipa: [dɐʐˈdalʲɪsʲ]


дождалось

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
дождало́сь (canonical)
дожда́лось (canonical)
doždalósʹ (romanization)
doždálosʹ (romanization)

ipa: [dəʐdɐˈɫosʲ]

ipa: [dɐʐˈdaɫəsʲ]


дождался

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
дожда́лся (canonical)
дождался́ (canonical)
doždálsja (romanization)
doždalsjá (romanization)

ipa: [dɐʐˈdaɫs⁽ʲ⁾ə]

ipa: [dəʐdɐɫˈsʲa]


дождись

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
дожди́сь (canonical)
doždísʹ (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲisʲ]

audio: Ru-дождись.ogg


дождитесь

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
дожди́тесь (canonical)
doždítesʹ (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲitʲɪsʲ]


дождусь

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
дожду́сь (canonical)
doždúsʹ (romanization)

ipa: [dɐʐˈdusʲ]


дождутся

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
дожду́тся (canonical)
doždútsja (romanization)

ipa: [dɐʐˈdut͡sːə]


дождёмся

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms: doždjómsja (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲɵmsʲə]


дождётесь

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms: doždjótesʹ (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲɵtʲɪsʲ]


дождётся

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms: doždjótsja (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲɵt͡sːə]


дождёшься

glosses: дожда́ться (doždátʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms: doždjóšʹsja (romanization)

ipa: [dɐʐˈdʲɵʂsʲə]


домогавшийся

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
домога́вшийся (canonical)
domogávšijsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡafʂɨjsʲə]


домогавшись

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
домога́вшись (canonical)
domogávšisʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡafʂɨsʲ]


домогаемся

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́емся (canonical)
domogájemsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡa(j)ɪmsʲə]


домогаетесь

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́етесь (canonical)
domogájetesʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡa(j)ɪtʲɪsʲ]


домогается

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́ется (canonical)
domogájetsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡa(j)ɪt͡sə]


домогаешься

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́ешься (canonical)
domogáješʹsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡa(j)ɪʂsʲə]


домогайся

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
домога́йся (canonical)
domogájsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡajsʲə]


домогайтесь

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
домога́йтесь (canonical)
domogájtesʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡajtʲɪsʲ]


домогалась

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
домога́лась (canonical)
domogálasʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡaɫəsʲ]


домогались

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
домога́лись (canonical)
domogálisʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡalʲɪsʲ]


домогалось

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
домога́лось (canonical)
domogálosʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡaɫəsʲ]


домогался

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
домога́лся (canonical)
domogálsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡaɫs⁽ʲ⁾ə]


домогаюсь

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́юсь (canonical)
domogájusʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡajʉsʲ]


домогаются

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
домога́ются (canonical)
domogájutsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡajʊt͡sə]


домогающийся

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
домога́ющийся (canonical)
domogájuščijsja (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡajʉɕːɪjsʲə]


домогаясь

glosses: домога́ться (domogátʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
домога́ясь (canonical)
domogájasʹ (romanization)

ipa: [dəmɐˈɡa(j)ɪsʲ]


доставшийся

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
доста́вшийся (canonical)
dostávšijsja (romanization)

ipa: [dɐˈstafʂɨjsʲə]


доставшись

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
доста́вшись (canonical)
dostávšisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstafʂɨsʲ]


досталась

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
доста́лась (canonical)
dostálasʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstaɫəsʲ]


достались

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
доста́лись (canonical)
dostálisʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstalʲɪsʲ]


досталось

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
доста́лось (canonical)
dostálosʹ (romanization)


достался

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
доста́лся (canonical)
dostálsja (romanization)

ipa: [dɐˈstaɫs⁽ʲ⁾ə]


достанемся

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доста́немся (canonical)
dostánemsja (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲɪmsʲə]


достанетесь

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第二人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доста́нетесь (canonical)
dostánetesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲɪtʲɪsʲ]


достанется

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доста́нется (canonical)
dostánetsja (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲɪt͡sə]


достанешься

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доста́нешься (canonical)
dostánešʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲɪʂsʲə]


достанусь

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
доста́нусь (canonical)
dostánusʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstanʊsʲ]


достанутся

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
доста́нутся (canonical)
dostánutsja (romanization)

ipa: [dɐˈstanʊt͡sə]


достанься

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
доста́нься (canonical)
dostánʹsja (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲsʲə]


достаньтесь

glosses: доста́ться (dostátʹsja) 的第二人稱複數命令式完整體

forms:
доста́ньтесь (canonical)
dostánʹtesʹ (romanization)

ipa: [dɐˈstanʲtʲɪsʲ]


дравшийся

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
дра́вшийся (canonical)
drávšijsja (romanization)

ipa: [ˈdrafʂɨjsʲə]


дравшись

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
дра́вшись (canonical)
drávšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdrafʂɨsʲ]


дралась

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
драла́сь (canonical)
dralásʹ (romanization)

ipa: [drɐˈɫasʲ]


дрались

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
драли́сь (canonical)
дра́лись (canonical)
dralísʹ (romanization)
drálisʹ (romanization)

ipa: [drɐˈlʲisʲ]

ipa: [ˈdralʲɪsʲ]


дралось

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
драло́сь (canonical)
дра́лось (canonical)
dralósʹ (romanization)
drálosʹ (romanization)

ipa: [drɐˈɫosʲ]

ipa: [ˈdraɫəsʲ]


дрался

glosses: дра́ться (drátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
дра́лся (canonical)
дрался́ (canonical)
drálsja (romanization)
dralsjá (romanization)

ipa: [ˈdraɫs⁽ʲ⁾ə]

ipa: [drɐɫˈsʲa]


дувшийся

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
ду́вшийся (canonical)
dúvšijsja (romanization)

ipa: [ˈdufʂɨjsʲə]


дувшись

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
ду́вшись (canonical)
dúvšisʹ (romanization)

ipa: [ˈdufʂɨsʲ]


дуемся

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́емся (canonical)
dújemsja (romanization)

ipa: [ˈdu(j)ɪmsʲə]


дуетесь

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́етесь (canonical)
dújetesʹ (romanization)

ipa: [ˈdu(j)ɪtʲɪsʲ]


дуется

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́ется (canonical)
dújetsja (romanization)

ipa: [ˈdu(j)ɪt͡sə]


дуешься

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́ешься (canonical)
dúješʹsja (romanization)

ipa: [ˈdu(j)ɪʂsʲə]


дуйся

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
ду́йся (canonical)
dújsja (romanization)

ipa: [ˈdujsʲə]


дуйтесь

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
ду́йтесь (canonical)
dújtesʹ (romanization)

ipa: [ˈdujtʲɪsʲ]


дулась

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
ду́лась (canonical)
dúlasʹ (romanization)

ipa: [ˈduɫəsʲ]


дулись

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
ду́лись (canonical)
dúlisʹ (romanization)

ipa: [ˈdulʲɪsʲ]


дулся

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
ду́лся (canonical)
dúlsja (romanization)

ipa: [ˈduɫs⁽ʲ⁾ə]


дуюсь

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́юсь (canonical)
dújusʹ (romanization)

ipa: [ˈdujʉsʲ]


дуются

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
ду́ются (canonical)
dújutsja (romanization)

ipa: [ˈdujʊt͡sə]


дующийся

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
ду́ющийся (canonical)
dújuščijsja (romanization)

ipa: [ˈdujʉɕːɪjsʲə]


дуясь

glosses: ду́ться (dútʹsja) 的現在時副詞性非完整體分詞

forms:
ду́ясь (canonical)
dújasʹ (romanization)

ipa: [ˈdu(j)ɪsʲ]


подивившийся

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
подиви́вшийся (canonical)
podivívšijsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲifʂɨjsʲə]


подивившись

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
подиви́вшись (canonical)
podivívšisʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲifʂɨsʲ]


подивилась

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
подиви́лась (canonical)
podivílasʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲiɫəsʲ]


подивились

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
подиви́лись (canonical)
podivílisʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲilʲɪsʲ]


подивилось

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
подиви́лось (canonical)
podivílosʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲiɫəsʲ]


подивился

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
подиви́лся (canonical)
podivílsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


подивимся

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
подиви́мся (canonical)
podivímsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲimsʲə]


подивись

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
подиви́сь (canonical)
podivísʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲisʲ]


подивитесь

glosses:
подиви́ться (podivítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
подиви́ться (podivítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
подиви́тесь (canonical)
podivítesʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲitʲɪsʲ]


подивится

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
подиви́тся (canonical)
podivítsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲit͡sːə]


подивишься

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
подиви́шься (canonical)
podivíšʹsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲiʂsʲə]


подивлюсь

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
подивлю́сь (canonical)
podivljúsʹ (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvlʲʉsʲ]


подивятся

glosses: подиви́ться (podivítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
подивя́тся (canonical)
podivjátsja (romanization)

ipa: [pədʲɪˈvʲat͡sːə]


продлившийся

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的過去時主動態完整體分詞

forms:
продли́вшийся (canonical)
prodlívšijsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲifʂɨjsʲə]


продлившись

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的過去時副詞性完整體分詞

forms:
продли́вшись (canonical)
prodlívšisʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲifʂɨsʲ]


продлилась

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的陰性單數過去時直陳式完整體

forms:
продли́лась (canonical)
prodlílasʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲiɫəsʲ]


продлились

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的複數過去時直陳式完整體

forms:
продли́лись (canonical)
prodlílisʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲilʲɪsʲ]


продлилось

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的中性單數過去時直陳式完整體

forms:
продли́лось (canonical)
prodlílosʹ (romanization)


продлился

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的陽性單數過去時直陳式完整體

forms:
продли́лся (canonical)
prodlílsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲiɫs⁽ʲ⁾ə]


продлимся

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第一人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
продли́мся (canonical)
prodlímsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲimsʲə]


продлись

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第二人稱單數命令式完整體

forms:
продли́сь (canonical)
prodlísʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲisʲ]


продлитесь

glosses:
продли́ться (prodlítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數將來時直陳式完整體

glosses:
продли́ться (prodlítʹsja) 的屈折：
第二人稱複數命令式完整體

forms:
продли́тесь (canonical)
prodlítesʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲitʲɪsʲ]


продлится

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第三人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
продли́тся (canonical)
prodlítsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲit͡sːə]


продлишься

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第二人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
продли́шься (canonical)
prodlíšʹsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲiʂsʲə]


продлюсь

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體

forms:
продлю́сь (canonical)
prodljúsʹ (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲʉsʲ]


продлятся

glosses: продли́ться (prodlítʹsja) 的第三人稱複數將來時直陳式完整體

forms:
продля́тся (canonical)
prodljátsja (romanization)

ipa: [prɐdˈlʲat͡sːə]


поежиться

forms: pojóžitʹsja (romanization)

raw_tags: # поёжиться (pojóžitʹsja)的另一種拼寫法


поёживаться

etymology_texts: поёжиться (pojóžitʹsja) + -ивать (-ivatʹ)

forms:
pojóživatʹsja (romanization)
поёжиться (perfective)

ipa: [pɐˈjɵʐɨvət͡sə]

ёжиться

roman: jóžitʹsja

съёжиться

roman: sʺjóžitʹsja


жавшись

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
жа́вшись (canonical)
žávšisʹ (romanization)

ipa: [ˈʐafʂɨsʲ]


жалась

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́лась (canonical)
žálasʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəsʲ]


жались

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́лись (canonical)
žálisʹ (romanization)

ipa: [ˈʐalʲɪsʲ]


жаловавшийся

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的過去時主動態非完整體分詞

forms:
жа́ловавшийся (canonical)
žálovavšijsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəfʂɨjsʲə]


жаловавшись

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的過去時副詞性非完整體分詞

forms:
жа́ловавшись (canonical)
žálovavšisʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəfʂɨsʲ]


жаловалась

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的陰性單數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́ловалась (canonical)
žálovalasʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəɫəsʲ]


жаловались

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的複數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́ловались (canonical)
žálovalisʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəlʲɪsʲ]


жаловалось

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的中性單數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́ловалось (canonical)
žálovalosʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəɫəsʲ]


жаловался

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́ловался (canonical)
žálovalsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫəvəɫs⁽ʲ⁾ə]


жался

glosses: жа́ться (žátʹsja) 的陽性單數過去時直陳式非完整體

forms:
жа́лся (canonical)
žálsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫs⁽ʲ⁾ə]


жалуемся

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луемся (canonical)
žálujemsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊ(j)ɪmsʲə]


жалуетесь

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луетесь (canonical)
žálujetesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊ(j)ɪtʲɪsʲ]


жалуется

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луется (canonical)
žálujetsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊ(j)ɪt͡sə]


жалуешься

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第二人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луешься (canonical)
žáluješʹsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊ(j)ɪʂsʲə]


жалуйся

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第二人稱單數命令式非完整體

forms:
жа́луйся (canonical)
žálujsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊjsʲə]


жалуйтесь

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第二人稱複數命令式非完整體

forms:
жа́луйтесь (canonical)
žálujtesʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊjtʲɪsʲ]


жалуюсь

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луюсь (canonical)
žálujusʹ (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊjʉsʲ]


жалуются

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體

forms:
жа́луются (canonical)
žálujutsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊjʊt͡sə]


жалующийся

glosses: жа́ловаться (žálovatʹsja) 的現在時主動態非完整體分詞

forms:
жа́лующийся (canonical)
žálujuščijsja (romanization)

ipa: [ˈʐaɫʊjʉɕːɪjsʲə]